# data[].attributes.body
Serviceloven §83a

Kommunerne skal tilbyde borgere med behov for personlig pleje og praktisk hjælp et tidsbegrænset rehabiliteringsforløb, hvis det vurderes at et rehabiliteringsforløb kan forbedre personens funktionsevne og derved nedsætte hans/hendes behov for hjælp efter forløbet.

# data[].attributes.body
Mestring

Karl vil gerne være delvis selv hjulpen, så han ved godt, at det kræver en indsats af ham for at han kan nå sit mål.

I forhold til hans håndterbarhed, så er han udfordret fordi han er han jo er faldet og derfor er begrænset af sin nervøsitet altså hans fald påvirker ham fysisk og psykisk, men han har troen på at han godt kan. Han er også godt med socialt, da hans netværk er behjælpelige og gerne vil være en del af det rehabiliterende forløb.

Det meningsfulde element for Karl, det er at være så selvhjulpen som muligt til sit barnebarns konfirmation og det er en stor motivations faktor for Karl. Derfor skal vi som Sundheds og fagpersonale hjælpe Karl til at blive tryg i at gå med sin rollator.

# data[].attributes.body
I det rehabiliterende forløb er Karls familie velkommen til at deltage, hvis de har interesse her i.
I forhold til rehabiliterings 5 faser
Så er den 1. visitation. Her har vi som SSA’er en rolle i samarbejde med visitator og når vi observere nogle forandringer eller når borgeren giver udtryk for nogle ønsker som vi kan være behjælpelige med og møde komme og målsætte, så borgeren kan lykkedes.
2 Herefter går vi som SSA’er i gang med udredningen og her kan vi kigge på, hvad er det Karl er motiveret for, hvad er afdækningen for hans behov og føler han sig tryg i den plan som vi ligger sammen og hjælper også visitatoren med at være bevidst om vores kendskab til Karl.
3. Så bliver der sat en mål i det her tilfælde for Karl, så vil han gerne kunne være delvist selv hjulpen til sit barnebarns konfirmation. Hele processen igennem er vi vigtige da vi har kendskabet til borgeren og hvis vi ikke har kendskabet, så forhøre vi til SSH’eren, da det er dem, som har den helt grundlæggende og primære kontakt til borgeren. Så bliver der sat et overordnet mål, som bliver til delmål så det bliver overskueligt for Karl. For at det er rehabiliterende, så skal Karl være aktivt deltagende og han skal være motiveret for at opnå sit mål og det er han, da han har fået sin Nevø til at komme og tage i svømmehallen med ham 1 gang i ugen, Karl hjælper selv til med rengøring i det omfang han kan og 1 gang ugentligt, kommer SSh elev og går en tur med karl i en halv times tid.
4. Når målene er sat, så laver man opfølgning på de mål og delmål som vi i samarbejde med karl har lavet. Det foregår tværfagligt hvor det pågældende fagpersonale som har været inde over er indkaldt og her er de pårørende og velkommen til at deltage. Fagpersonalet kan være egen læge, ergoterapeuter eller fysioterapeuter.
5. Når rehabiliteringens tid render ud, så evaluere vi Karls forløb og kigger på om vi er nået i mål, med rehabiliteringen, så kan vi sætte et nyt mål for Karl selvfølgelig i samarbejde med borgeren og når vi ikke i mål, så går vi ind og kigger på de forandringer, vi evt. kunne gøre for at Karl skal kunne lykkedes med det ønskede mål.

# data[].attributes.body
Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder

Jeg har kendskab til principperne og faserne for det rehabiliterende forløb.

Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.

Jeg kan demonstrere, hvordan jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

Jeg kan forklare og vise, hvordan jeg vil yde omsorg og vise respekt for borgeren.

jeg kan tage hensyn til borgerens blufærdighed og grænser.

Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.

Jeg kan forklare Maslows behovspyramide.

# data[].attributes.body
Manus:

Borger: Klaus

SSA: Camilla

SSA-elev: Pernille

SSA: Godmorgen Pernille

Vi skal ind til karl her til morgen, han er 80 år gammel, han har osteoporose og har været faldet og det har gjort ham nervøs for at skulle gå især kun med rollatoren som han tidligere har kunnet, så han er nu i et rehabiliteringsforløb som vi har lavet i samarbejde med hans egen læge og hans fysioterapeut og hans primære hjælper. vi har aftalt med vores SSH-elev at hun kommer og går med ham en gang i ugen.

SSA: Godmorgen Karl! Hvordan har natten gået?

Karl: Godmorgen! Jo tak stille og rolig, dog de sædvanlige smerter, men det ved du jo godt

SSA: som du kan se har jeg i dag taget en elev med, er det okay hun kommer med ind?

Karl: jada!

SSA: Jeg hører du har et barnebarn der skal konfirmeres nu her inden alt for længe og at du dermed har et ønske om at komme til at gå til den?

Karl: Ja det er Ida Sofie der skal konfirmeres og det kunne jo være dejlig at ikke skulle have det her skrummel med som fylder det hele!

SSA: Ja det er da også helt rigtigt, du har fået nogle øvelser fra fysioterapeuten?

Karl: ja det var noget med at jeg skulle op og stå og sidde mig ned igen nogle gange og så skulle jeg også se om jeg kunne gå 10-15 skridt med rollatoren hver dag.

SSA: jamen det lyder da også som en god start.

SSA: som vi snakkede om lige før er karl i gang med en rehabilitering forløb og som du kan se på det her papir som jeg fortalte dig om, som fysioterapeuten har give ham, er der nogle øvelser der skal udføres dagligt. Ud over det kan du også læse at  der kommer en fra Karls familie ofte hans nevø en gang i ugen og tager i svømmehallen med ham for at styrke hans balance.

SSA-elev: Det lyder da dejligt karl at du har sådan et godt netværk med nogle gode familiemedlemmer. Hvornår kommer din nevø igen næste gang

Karl: Han kommer på torsdag igen og jeg glæder mig.

SSA-elev: Det lyder da dejligt karl, kan du mærke at det hjælper dig?

Karl: Ja jeg syntes min balance er blevet bedre og jeg glæder mig rigtig meget til at jeg skal til mit barnebarns konfirmation

SSA: Det er da rigtig godt at høre Karl, er du klar til at få lavet dine øvelser?

Karl: ja

SSA: Pernille vil du ikke finde en stol og hans rollator så kan vi så småt komme i gang.

Pernille finder tingene frem og Karl hjælpes over i stolen.

SSA-elev: vi er klar, så når du er klar så siger du til.

Det slutter ved opstart af øvelser.

# data[].attributes.body
Visitation

Visitation er ofte det første step i rehabiliteringsforløbet. Visitatoren tager stilling til om der er behov for hjemmehjælp og evt. om det giver mening at starte et rehabiliteringsforløb

Der er forskellige indgangsvinkler til at blive visiteret til et rehabiliteringsforløb:

Det kan være borgere der ikke tidligere har modtaget hjemmehjælp der selv eller via en anden (pårørende, læge, sygehus mm) der retter henvendelse til visitationen og anmoder om at få hjemmehjælp, hvorefter visitatoren ser på om der er brug for et rehabiliteringsforløb

Hvis borgeren allerede modtager hjemmehjælp, kan visitatoren identificere at borgeren kan have brug for et rehabiliteringsforløb, hvis borgeren f.eks. går fra praktisk til personlig hjælp eller flytter fra eget hjem til en plejebolig.

Det kan også være SOSU-personalet der opdager at borgeren kan have brug for et rehabiliteringsforløb, og visiterer visitatoren et forløb tilpasset den enkelte borger.

Målgruppen for et rehabiliteringsforløb er borgere som man kan se, kan udvikle eller helt genvinde deres færdigheder og hermed blive mere selvstændige.

# data[].attributes.body
Udredning

Det er er helt essentielt at afdække borgerens behov for hjælp. Ofte har borgeren i målgruppen en eller flere underlæggende helbredsmæssige problemer der ofte er svækket af sygdom og nogen føler sig tilmed socialt isoleret og føler sig uønsket alene. Så der ligger ofte mere bag når en borger har brug for hjælp til helt basale hverdagsting. Det er rigtigt vigtigt at borgeren føler sig tryg og hørt for at få det maksimale ud af forløbet. Det er derfor en klar forudsætning for et succesfuldt rehabiliteringsforløb at borgeren er motiveret hele vejen igennem og kan se mening med de ting de bliver mødt med

# data[].attributes.body
Målsætning

Denne fase foregår ofte sideløbende med ‘udredning’ ude i praksis.

Målsætning er et meget vigtigt trin i processen da den er med til at skabe motivation for borgeren.

Når der målsættes, sættes der både langsigtede mål, men også delmål da delmålene kan være med til at opretholde motivationen for borgeren.

# data[].attributes.body
Smart-Modellen er et analyseredskab, som vi, i vores arbejde med rehabilitering kan bruge for både før, under og efter et behandlingsforløb at kunne sætter rammer, og redegøre for vores rehabiliterende indsatser.

Det er desuden også en måde at formulere resultatmål for en rehabiliteringsindsats.

SMART er en forkortelse af fem konkrete punkter, som alle skal være med til at danne overblik over rehabiliteringsforløbet.

S: Står for specifikt. Det vil sige at målet er tydeligt formuleret, veldefineret og afgrænset. Dette skal blandt andet gøres for at sikre en strømlinet kommunikation, hvor alle på tværs af faggrupper ved hvilke indsatser der skal gøres. Dette kunne for eksempel være et mål om at en borger skal kunne gøre brug af hjælpemidler såsom en rollator efter en hofteoperation.

M: Står for målbart. Vores indsats skal altså have dokumenterende effekt. Bruger vi samme scenarie som tidligere, vil det betyde at vi her nu ser at borgeren er i stand til selv at gå ved hjælp af rollator.

A: Acceptabelt/Attraktivt/Ambitiøst handler om at de mål man sætter, for rehabiliteringsindsatsen skal have et så ambitiøst mål at man uden den vil opleve en tilbagegang i den pågældende borgers evner. Dette kan både være vedligeholdende indsatser, eller et ønske om fremdrift.

R: Realistisk. Dette punkt bør gå hånd i hånd med det forrige. For det er nemt at sætte ambitiøse mål for borgeren, målene skal dog også være opnåelige. Vi skal tage udgangspunkt hvilken borger vi har med at gøre, hvad er deres virkelighed og dagligdag, og på hvilket niveau skal deres indsats ligge.

T: Tidsbestemt. Rehabiliteringen skal ligge inde for en afgrænset periode, hvorefter man evaluerer, ser på de indsatser der er gjort. Har de levet op til forventningerne, og givet det ønskede udfald, eller skal borgeren revisiteres, og gennem et nyt forløb. Det er selvfølgelig også meget forskelligt, hvor stor, og gennemgribende rehabiliteringsindsats man kan lave på en måned kontra et halvt år.

# data[].attributes.body
Karl vil rigtig gerne være delvis selvhjulpen til sit banebarns konfirmation. Men hans osteoporose har drillet ham i et stykke tid og han har derfor svært ved at gå selv og holde balancen, hvilket har været skyld i et fald hvor han har slået sig.

# data[].attributes.body
-       En rehabiliterende tilgang betyder at man får borgerne til at gøre så meget som de kan, hjælper til selv med det de kan og at vi ikke gør alt for dem. Det kan være noget som at borgeren selv vasker sig som de kan om morgenen.

-       Det er ikke tidsbestemt, men mere dagligdag.

# data[].attributes.body
-       Et rehabiliteringsforløb er et forløb man laver med en bestemt borger, hvor man sætter mål som skal nås inden for en bestemt periode.

-       Et rehabiliteringsforløb er noget der planlægges i samarbejde mellem læge/sygehus, hjemmepleje/plejehjem og borgeren

# data[].attributes.body
Borger: Karl
Alder: 80 år
Livsstilsygdom: Osteoporose
Funktionsevnetilstand: 2

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Karl er uddannet automekaniker og har haft eget værksted i 40 år

Værdier/livsførelse: Før sin osteoporose klarede Karl sig uden hjælp, men på det sidste har hans sygdom drillet ham lidt og han er derfor blevet svækket i sine egne gøremål. Fx har han svært ved at lave sin egen mad og køre bil kan han ikke mere. Hans balance er også blevet påvirket, hvilket har medført at han er faldet og har slået sig. Han er efter sit fald blevet bange for at gå uden støtte.

Interesser før og nu: Karl er meget glad for biler og kortspil

Indsatser:
- Hjælp til egenhygiejne, medicin, måltider og rengøring hver 14 dag
- morgenbesøg
- middag
- eftermiddag
- sen aften

# data[].attributes.body
·        Funktionsevne 2. Den har vi givet hende grundet at hun til dels godt kan klare sig selv, men hun er blevet bange for at gå ude.

·        Grundet nervøsiteten for at gå selv, har hun en masse smerter fordi hun har manglet motivationen til at træne. Nu har hun fundet motivationen da hun snart skal til sin nieces bryllup og ser et mål for at hun skal kunne gå selv.

# data[].attributes.body
Målrettede indsatser og opfølgning på mål
Fagpersonen som er tilknyttet borgeren, afgør hvilke andre fagpersoner som er et tværfagligt team, der skal være tilknyttet rehabiliteringsforløbet. Den plan der bliver lagt for borgeren, kan findes i borgerens hjem, så alle har mulighed for at kende til det planlagte forløb. Det tværfaglige team består af
Der vil være løbende ændringer i indsatserne omkring borgeren, det vil der fordi der gerne skulle ske fremgang i rehabiliteringsforløbet. Derfor sættes der delmål, så man kan følge borgerens udvikling og om borgeren mestre sine mål. Dette foregår typisk hver 2. uge.

Det tværfaglige team kan består af:

-        Egen læge i forhold til medicineren

-        Hjemmesygeplejens Diætister inddrages, hvis man vurdere at borgeren har behov for ernæringsindsats

-        Terapeuter inddrages hvis der er brug for fysisk træning, ADL-Træning, hjælpemidler eller brug for tilpasning af omgivelserne

-        Social og sundhedspersonale inddrages hvis borgeren, har behov for hjælp og pleje i hjemmet

-        Pædagoger inddrages hvis der er behov for at vurdere og skabe relationer. Her er det vigtigt at der også tages hånd om borgerens egen mestring og evt. netværk

# data[].attributes.body
ADL står for Almindelig Daglig Livsføring, og beskriver de aktiviteter vi laver i dagligheden for at opretholde en normal dagligdag. Det kunne Feks være at vaske op, at vaske tøj, at gå i bad, at uføre let rengøring, tage tøj på og at kunne transportere sig selv rundt.

# data[].attributes.body
Han er vand til at stå tidligt op og gå i bad efter arbejde (så bad er bedst eftermiddag/aften) da han har arbejdet som automekaniker og haft eget værksted i 40 år.

Han vil helst gerne i seng inden det bliver alt for sent da han er vand til at stå tidligt op.

# data[].attributes.body
1. Borgeren skal deltage aktivt

2. Forløbet skal tilrettelægges individuelt efter borgerens behov

3. Forløbet skal tage udgangspunkt i borgerens livssituation

4. Der skal laves mål og delmål og aftales, hvornår målene skal være nået.

5. De forskellige faggrupper skal arbejde sammen

6. Forløbet skal opleves sammenhængende af borgeren

7. Borgeren og fagpersonerne skal skal hjælpes ad med at planlægge

8. Forløbet skal tage udgangspunkt i sikker viden

# data[].attributes.body
Livskvalitet er en svær størrelse da den er forskellig fra person til person, hvad man opfatter som det at have et godt liv, men det korte svar er at det er at man har det godt.

Ting som kan øge livskvaliteten kan være:

Selvværd - følelsen af at have værdi som menneske

Selvtillid - at du stoler på at du dur til noget

En forringelse af livskvalitet betyder at man ikke længere kan deltage i livet på den måde man plejer eller ønsker at gøre det.

Ting som kan forværre livskvaliteten kan være:

At miste sit job

At blive tvunget til at flytte i noget billigere at bo i

At man ikke længere har råd til at leve som hidtil

At man bliver syg og ikke længere kan deltage i de vanlige aktiviteter

For Karl kan det være livskvalitet at komme tildigt op og ud og kigge og måske rode i biler da han er uddannet automekaniker.

Han bor også stadig i eget hjem og dermed har han sinde vante omgivelser som også giver ham en følelse af at han har det godt som han er.

Som SSA er vores rolle rigtig vigtig i forhold til at opretholde borgerens livskvalitet.

Det kunne i Karls tilfælde være at vi tager hensyn til at han ikke skal i bad om morgenen men derimod om eftermiddagen/ aftenen.

Det kan også være at vi taler med når han snakker om sine biler eller gerne vil fortælle lidt om dem han har haft gennem tiden.

Det kan også være det at vi respekterer at det er hans hjem vi kommer ind i og at vi er gæster der er på besøg for at hjælpe ham.

# data[].attributes.body
Afslutning og eventuel revisitation

I afslutningsfasen afgøres det om forløbet er gået som planlagt og om borgeren har nået sit delmål og mål.
Her vurdere fagpersonerne om der er opnået resultater og om forløbet evt. skal afsluttes eller om der skal laves et nyt rehabiliteringsforløb for at borgeren kan nå sit mål og om borgeren evt. skal mindskes i sin pleje da vedkommende er blevet helt eller delvist selvhjulpen.
Derfor laver man til sidst en evaluering på borgeren i samarbejde med forebyggelsesindsatsen i den kommune som borgeren er tilknyttet i og som har været involveret i forløbet, for at sikre at de mål, der er blevet sat er opnået.
Det er også vigtigt at informere de involverede pårørende i forhold til de ændringer der er fortaget i forbindelse med rehabiliteringsforløbet, hvis borgeren ønsker at de bliver inviteret og deltager i mødet, er det også en mulighed.

# data[].attributes.body
Aron Antonowskys teori om Mestring:
Teorien omhandler situationen om at mestre og finde sig til rette i nye situationer. De tre begreber Fysiske, psykiske og sociale situationer, har stor betydning for os som mennesker. Derfor er mestring i fokus, når en borger skal hjælpes til at blive selvhjulpen i dagligdagen. Når borgeren oplever succes i sin hverdag, med de mål der bliver sat, så motiveres borgeren til at lykkedes.

Karl rolle i Mestring:
Karl forstår godt sin situation omkring hans osteoporose. Karl har et brændende ønske om, at kunne være så selvhjulpen som muligt, til sit barnebarns konfirmation, derfor ved han godt, at han skal træne for at nå sit mål. Han har derfor allieret sig med sin nevø om at han henter karl en fast dag om ugen og så tager de i svømmehallen og træner hans balance.

Sosu assistentens rolle:
Assistenten laver et skema sammen med Karl, hvor de planlægger og sætter nogle realistiske mål for Karl. De aftaler at Karl hjælper til med de opgaver, som social og sundhedshjælperen kommer og ordner hos ham og han hjælper selv til med rengøring og støver af, så ofte som muligt da det også kan give ham lidt træning. Sosu assistenten forslår, at deres Social og sundhedshjælper elev kommer 1 gang om ugen og tager Karl med ud og gå en tur på ca. ½ - 1 hel time. Det vil Karl rigtig gerne.

# data[].attributes.body
Behovspyramiden består af 5 niveauer, som hedder, nede fra og op:

·        Fysiske behov

·        Sikkerhedsbehov

·        Sociale behov

·        Præstationsbehov

·        Selvrealiseringsbehov

Hver af disse niveauer har nogle punkter.

Behovspyramiden kan også inddeles efter mangelbehov “de tre nederste niveauer” og vækstbehov “de to øverster niveauer”

Borgerens eller dine behov...

Når du bruger behovspyramiden til at finde frem til borgerens behov, så skal du være ekstra opmærksom på, at det er den rigtige hjælp at du yder, og ikke den ydelse at du mener at borgeren har brug for, fordi du har andre meninger eller normer end borgeren har.

Talekort

Dette er Maslows behovspyramide

Karl har ud fra denne pyramide et Fysisk behov for hjælp        til genoptræning, så han har mulighed for at kunne komme     til sit barnebarns konfirmations. (Der er også noget sikkerheds behov og Sociale behov her inde under i form af hjælp). Karl vil gerne være i stand til at kunne gå selv med lidt hjælp, så derfor har han sat sig et mål for at opnå et niveau hvor Karl kan gå selv med en rollator.                                                                                                                                (der finder jeg at der er et Præstationsbehov og Selvrealiseringsbehov)