# data[].attributes.body
Vodíková vazba je slabá vazba mezi molekulami vody, která dělá vodu stabilnější. (Tato vazba existuje i v jiných sloučeninách, hlavně v těch, které jsou v organismech, např. v DNA)

# data[].attributes.body
V molekule vody má kyslík k sobě dva vodíky přichyceny velice pevně, a k tomu se ještě slabší vazbou dokáže chytnout dalších vodíků, když se přiblíží k jiné molekule vody.

# data[].attributes.body
Když se vytváří ideální struktura ledu, tak molekuly se na sebe díky vodíkovým vazbám navazují v perfektním čtyřstěnu. To je struktura, která nechává určité dírky, proto má led nižší hustotu než voda a plave na hladině.

# data[].attributes.body
V nepolární kovalentní vazbě oba atomy sdílí valenční elektrony se stejnou silou.

V polární kovalentní vazbě jeden z atomů má "větší sílu" (tj. vyšší elektronegativitu), a tak k sobě přitahuje valenční elektron blíž.

V iontové vazbě má jeden z atomů tak velkou sílu (tj. tak velkou elektronegativitu), že valenční elektron druhému atomu úplně odtrhne. Z takového atomu se pak stává záporně nabitý anion. Z atomu bez elektronu se stává kladně nabitý kation. Tyto atomy jsou spolu díky tomu, že se plus a mínus přitahuje.

# data[].attributes.body
Právě zvláštností mezimolekulových vazeb se dá vysvětlit spousta anomálií vody. Například to, že voda teče při pokojové teplotě. Třeba molekuly etanu a metanu jsou srovnatelně těžké s molekulami vody, ale na rozdíl od ní jsou při pokojové teplotě plynné, nikoli kapalné.

# data[].attributes.body
Valenční elektrony jsou elektrony v nejsvrchnější vrstvě elektronového obalu.

# data[].attributes.body
Pro popis chování elektronů se využívá koncept tzv. dualismu. Podle něj lze elektrony považovat za částici a vlnění současně.

# data[].attributes.body
Orbitaly jsou místa s velkou pravděpodobností výskytu elektronu.

# data[].attributes.body
Všechny atomy téhož prvku mají stejné chemické vlastnosti. Atomy téhož prvku se však mohou lišit počtem neutronů v jádře. Takto odlišné atomy se nazývají izotopy, které mají sice stejné chemické vlastnosti, ale mohou se velmi výrazně lišit svými fyzikálními vlastnostmi.

# data[].attributes.body
Přijetím či odebráním elektronů atomu získává atom náboj a stává se iontem.

# data[].attributes.body
V kovalentní vazbě oba atomy sdílejí valenční elektrony.

V iontové vazbě jeden atomu "ukradne" druhému elektron. Tím se z atomu stanu záporně nabitý anion a z okradeného atomu se stane kladně nabitý kation. Anion a kation se přitahují, protože jsou nyní opačně nabité.

# data[].attributes.body
Valenční elektrony se podílejí na vzniku chemické vazby.

# data[].attributes.attachment_link.title
What is an atom | Matter | Physics | FuseSchool

# data[].attributes.body
Na obrázku jsou 4 základní typy orbitalů (každá barva jeden typ)

# data[].attributes.body
Elektrony se chovají někdo jako částice jindy jako vlnění.

# data[].attributes.body
modře = proton, černě = neutron

# data[].attributes.body
Přijetím alespoň jednoho elektronu vzniká záporně nabitá částice - anion.

# data[].attributes.body
Kladně nabitý ion vzniká odebráním alespoň jednoho elektronu a nazývá se kation.

# data[].attributes.body
Jádra kovů (+) jsou pevně zakotvena v mřížce a nikam se nehýbou. Elektrony jader (e-)  se nedrží jen u svého jádra ale mohou se volně pohybovat kdekoliv mezi jádry. Díky této volnosti se elektronům říká "elektronový plyn".

# data[].attributes.body
kladně nabitá částice v jádře s váhou 1,67252·10-27 kg
je 10 000x těžší než elektron

# data[].attributes.body
neutrálně nabitá částice v jádře s váhou podobnou protonu
je 10 000x těžší než elektron

# data[].attributes.body
záporně nabitá části je v obalu a váží 9,109 382 × 10-31 kg

# data[].attributes.body
Volně se pohybující elektrony mohou přenášet elektrický proud nebo teplo z jedné strany kovu na druhou, a proto jsou kovy vodivé.