# data[].attributes.body
En deltaker ved Nettskolen uttrykker sterk motvilje mot å delta delta aktivt i sanntidsundervisningen. Hen nekter også å spille inn lyd- og videoopptak av seg selv. Ved hver anledning til slik deltakelse viser eleven tydelig tegn til angst og frykt, og det går utover vurderingsgrunnlaget og læringen.

Hvordan kan læreren vurdere elevens kunnskaper og ferdigheter i løpet av skoleåret uten å legge for stor vekt på presentasjoner og prøver? Hvordan kan læreren tilrettelegge alternative vurderingsformer som tar hensyn til deltakerens behov og styrker?

# data[].attributes.body
I en nettundervisningskontekst der læreren ikke har mulighet til å møte elevene fysisk, er det viktig å sikre at elevene ikke jukser under tekstskriving og innleveringer.

Hvordan kan læreren implementere tiltak for å oppdage og forebygge juks i denne situasjonen? Hvilke digitale verktøy og metoder kan brukes for å overvåke og vurdere elevens arbeid på en rettferdig og pålitelig måte?

# data[].attributes.body
I forsøksordning av MFY hadde tre av fire lærere oppgitt at de har hatt elever med behov for tilrettelegging på grunn av familieforpliktelser eller omsorgsansvar. Halvparten har hatt deltakere som har behov for tilrettelegging fordi de har lønnet arbeid ved siden av opplæringen.

Hvordan kan vi som skole og lærere tilrettelegge for denne gruppen deltakere?

# data[].attributes.body
Bedriftene som deltok i forsøksordningen til MFY opplevde at deltakerne manglet yrkesspråk, selv om de behersket den norske dagligtalen, og dette skapte misforståelser ute på arbeidsplassen.

Hva kan vi som skole og lærere gjøre for å styrke MFY deltakerens yrkesspråkkompetanse?

# data[].attributes.body
https://www.udir.no/laring-og-trivsel/lareplanverket/forsok-og-pagaende-arbeid/innspillsrunde-om-modulstrukturert-opplaring-for-voksne/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opplæring i moduler innebærer en bedre tilpasning til voksnes behov, utgangspunkt og livssituasjon, slik at det blir det enklere å veksle mellom opplæring, arbeid og andre forpliktelser.

Opplæringen skal bygge på kompetansen de voksne allerede har, og være rettet mot en konkret sluttkompetanse. De voksne vil ha ulike opplæringsplaner, og gjennomføre opplæringen i ulikt tempo.

Opplæring i moduler vil primært foregå i bedrift og virksomhet, men den kan også foregå innen introduksjonsprogrammet, i arbeidsmarkedstiltak og i skoler.

Utdanningsdirektoratet har ansvaret for å utvikle modulstrukturerte læreplaner i videregående opplæring (VOV). Dette dreier seg om 13 lærefag, samt en obligatorisk modul i norsk og samfunnskunnskap eller norsk og samfunnskunnskap for minoritetsspråklige elever med kort botid i Norge.

Modulene dekker alle kompetansemålene i lærefaget

En modul er en avgrenset del av et lærefag. De modulstrukturerte læreplanene i lærefagene inneholder samlet sett alle kompetansemålene fra den ordinære vg3-læreplanen.

Utvalgte kompetansemål fra norsk og samfunnskunnskap er samlet i én modul, som er obligatorisk for alle som følger modulstrukturert opplæring.

I tillegg kan modulene inneholde kompetansemål fra fellesfag og programfag i vg1 og vg2 dersom det er nødvendig for sluttkompetansen i faget.

Samme fag- eller svenneprøve som ordinære lærlinger

Modulstrukturerte læreplaner inneholder ulikt antall moduler. Det er ingen tidsanvisning på de ulike modulene, og som hovedregel ingen bestemt rekkefølge på dem. De som følger modulstrukturert opplæring må gjennomføre alle moduler før de kan melde seg opp til fag- eller svenneprøven. Dette er den samme fag- eller svenneprøven som ordinære lærlinger gjennomfører.

Tilbud til alle som har fylt 19 år

I forslaget til ny opplæringslov, skal alle fra fylte 19 år få tilbud om opplæring for voksne. Retten til videregående opplæring omfatter både de med behov for å fullføre videregående opplæring for første gang, og de som har behov for en ny yrkeskompetanse.

Læreplanutkastene skal på endelig høring i september 2023.

Modulstrukturerte læreplaner for forberedende opplæring for voksne

Direktoratet for høyere utdanning har ansvaret for utvikling av læreplaner i forberedende opplæring for voksne (FOV). Dette arbeidet inkluderer modulstrukturerte læreplaner i norsk, norsk for språklige minoriteter, matematikk, samfunnsfag, naturfag og engelsk, samt en grunnmodul for deltakere som ikke har lært å lese og skrive tidligere.

Her finner du læreplanutkastene. Dette arbeidet har samme fremdriftsplan som læreplanene i videregående opplæring for voksne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Innspillsrunde om modulstrukturert opplæring for voksne

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra august 2024 skal modulstrukturert opplæring for voksne tilbys i 13 lærefag. Her kan du se utkast til læreplanene. Læreplanene kommer på høring i september 2023.

# data[].attributes.body
http://ideas2evidence.com/index.php/publications/forberedende-voksenopplaering-evaluering-etter-fire-ar-med-forsok

# data[].attributes.attachment_link.title
Forberedende voksenopplæring. Evaluering etter fire år med forsøk | ideas2evidence.com

# data[].attributes.attachment_link.description
I 2017 startet forsøket med modulstrukturert forberedende voksenopplæring (FVO). I denne delrapporten i vår evaluering, undersøker vi erfaringer, praksis og utvikling, fire år inn i forsøket

# data[].attributes.body
Brenner du inne med noe utenom oppgavene og casene. Del her da vel!

# data[].attributes.body
Per i dag er dette en kjent problemstilling i Nettskolen; er dette et krav? Hvordan påvirker det "klassemiljøet"/deltakelse i gruppearbeid og diskusjoner som skjer i plenum? Av erfaring viser det seg at det ofte er lettere å snakke/slå på kamera i mindre grupper (par, gruppearbeid, Teams-breakout rooms). I forhold til å ta opp lyd/levere inn presentasjoner i form av videoopptak vil alternativet være å ha det kun foran lærer i privat samtale.

I forhold til MFY, hvor asynkrone moduler ligger til grunn, vil kanskje ikke dette nødvendigvis bli et like stort problem? Her er det opp til hver enkelt deltaker å gjennomgå hvert ledd i modulene - og ikke være avhengig av samlingsbaserte økter.  Kanskje en "modulavslutning" i form av en observasjon av praksis hvor vi møter opp og vurderer (i likhet med lærerpraksis?) kan være en løsning?

# data[].attributes.body
- Individuelle samtaler 1-1.
- Gruppesamtaler mellom elevene. Gir åpning for vurdering av flere samtidig.
- Sette tydelige krav til eleven om muntlig deltakelse. Vise til at det også er en forventning i yrkeslivet. Men må jobbes gradvis med. Tidlig sette målsetning om deltakelse i gruppen.

# data[].attributes.body
Kan det være en ide om å ha en kontaktlærer for hver elev som holder trå på hva eleven har gjort i modulene. Hvem skal ha det overordnede ansvaret for å sikre elevens progresjon. Når er eleven klar til å bli godkjent?

# data[].attributes.body
Dersom sluttvurdering bare skal være godkjent/ikke godkjent. Hvordan kan man da sikre en tilstrekkelig uttrykk for elevens kompetanse? Hvis en elev presterer høyt, hvordan kan eleven få dette dokumentert, så de ikke bare blir sidestilt med dem som såvidt består? Må eventuelt bestått vurdering tilsvare en høyere karakter enn 2? Kan vi ha en tilleggskommentar til beståttkarakteren?

# data[].attributes.body
Samtaler med eleven

En lærer hadde samtale mens eleven gikk tur fordi det var vanskelig for eleven å sitte ned. Det åpnet for ulike innganger til faglig samtale.

Reise til eleven?

Det er like mange svar som elever!

Planlegge underveisvurderinga – frigjøre seg noe fra de rene formelle vurderingssituasjonene

Samarbeid med andre lærere (f.eks. i MFY)

Fysisk oppmøte på skole for å gjennomføre prøve med prøvevakt

# data[].attributes.body
Elevene må vite at hvis vi lurer, så følges det opp med samtaler osv.

Gi oppgaveformuleringer som chat GPT ikke kan gi gode svar på

Prosesskriving med mappevurdering – følge med mens de skriver i realtid

Plagiatkontrollen

Bevisstgjøre elevene hvilke digitale verktøy som er gode å bruke til hva

Mer beviskrav på refleksjonsarbeid. F.eks. gjennom muntlige leveringer/samtaler, loggføring

Nivådifferensiering av oppgaver

Vi lærere trenger opplæring i bruk av digitale plattformer

# data[].attributes.body
Må settes god tid til møte mellom lærerteamet rundt eleven.

# data[].attributes.body
- Individuelle samtaler i ettertid av innlevering. Prossessorientert arbeid.
- Stille større krav til kildehenvisning.
- Sette juks i kontekst med arbeidslivet. Hva om legen hadde jukset seg gjennom studiet?
- Praksisrette oppgaver og innleveringer. Vanskelig å jukse seg på noe du må fysisk vise.
- Tar en telefon til eleven i ny og ne og spør dem om ting. Holder dem på tå.
- Yrkesstolthet.

# data[].attributes.body
Moduler + enkelt kurs er essensielt. Asynkront, men også mulighet for å jobbe synkront for å sikre aktiv deltakelse. F.eks førstehjelpskurs - teorien alene er ikke dekkende, det må prøves og øves! Deltakerne vil også ha stort utbytte av tilbud om å delta på studiekafé (f.eks 4-grupper øvelser, gruppearbeid med fellesprosjekt) - man lærer av hverandre; drøfte og reflektere egne tanker og erfaringer. Dette er noe deltakerne selv trekker frem som positive opplevelser av det å gå på nettskolen.

Teams er ikke en egnet læringsplattform; ikke ideelt i inndeling av moduler, kurs, veiledning. Canvas er et bedre alternativ?

IT-kompetanse kan bli utfordrende når alt skal skje over nett = innføringskurs og oppfølging av i digitale ferdigheter vil være viktig for å følge opp deltakerne.

# data[].attributes.body
I 2023:  Være fleksibel med veiledning og samtaler.

I 2024: Det løser seg av seg selv

Arbeidsavtalene med lærerne bør ses over og ev. reforhandles.

# data[].attributes.body
- Modulopplæringen åpner for å arbeide i eget tempo. Men hva om de aldri får seg videre på egenhånd?
- Kanskje man skal lage undervisningsplan for deltaker. Hva skal gjøres og leveres når? Når estimerer du å være ferdig? Overlater mer ansvar til deltakere.
- Snakke med deltaker om at du må rydde plass i livet ditt for å få tatt opplæring. Vi må også stille noen krav.
- Hvis du har en elev som henger fast i mange år, hva gjør vi om modulene endres mens deltakeren venter?

# data[].attributes.body
Skolen sender med hefte med språklæringsmetoder. Språkkort f.eks. knyttet til de ulike delene på arbeidsplassen.

Gjennomgang av de lokalt gitte eksamener for å forberede elever på å lese og løse eksamensoppgaver.

Dialekt, uttrykk og ordtak

Ta med språklæringsstrategier inn i forkurs i grunnleggende ferdigheter? Ansvarliggjøre eleven i organisering av eget språklæringsarbeid.

# data[].attributes.body
helsearbeiderfaget - modul 2

Innhold: Ukesmeny – lage en ukesmeny, sette den opp, og begrunne menyens næringsinnhold på norsk og engelsk.

Kompetansemål:

-         lage trygge og sunne måltider for ulike brukere i tråd med norske anbefalinger om ernæring (Vg2)

-        mestre ulike roller i samtaler og diskusjoner (norsk)

-        beskrive de viktigste energigivende næringsstoffene og begrunne hvorfor de er viktige for kroppen (naturfag)

-        gi eksempler på vitaminer, mineraler og sporstoffer kroppen trenger, og hvordan man kan sikre variert kosthold (naturfag)

-         innlede, holde i gang og avslutte samtaler om dagligdagse emner i situasjoner der engelsk er felles kommunikasjonsspråk (engelsk)

-        regne med ulike måleenheter, bruke ulike måleredskaper, vurdere hva slags måleredskaper som er formålstjenlige (matematikk)

Vurderingsformer: Skriftlig dokument med vurderingskriterier, muntlig presentasjon av eget arbeid

# data[].attributes.body
Ta en titt på læreplanutkastet fra Udir (se ressurssenter). Hvis du skulle strukturert en modul til et fag basert på det som til nå er skissert av Udir, hvordan ville du gjort det?

Opprett et worddokument og lag en grovskisse for hva som skal med i en modul du vil lage.

Forslag til innhold:
- innhold
- kompetansemål
- vurderingsformer
- annet

Gjerne del skissen din her.