# data[].attributes.headline
Бібліотечна газета як складова позитивного іміджу книгозбірні. Будь вТемі разом із бібліотекою

# data[].attributes.subject
Бібліотечна газета як складова позитивного іміджу книгозбірні. Будь вТемі разом із бібліотекою

# data[].attributes.body
Людмила Понкратова, завідувач відділу інформаційних комунікацій і баз даних Сумської ОУНБ, редактор газети «вТемі»

# data[].attributes.attachment_link.title
Понкратова Л. ВТемі

# data[].attributes.headline
Процеси створення газети

# data[].attributes.subject
Процеси створення газети

# data[].attributes.body
Катерина Кустова, провідний бібліотекар відділу інформаційних технологій та комп’ютерного забезпечення Наукової бібліотеки Харківського національного медичного університету

# data[].attributes.attachment_link.title
Кустова_ШБЖ_червень_2023_Ч2

# data[].attributes.headline
Корпоративна бібліотечна газета «Бібліотерапевт»: поради редакторів

# data[].attributes.subject
Корпоративна бібліотечна газета «Бібліотерапевт»: поради редакторів

# data[].attributes.body
Оксана Русанова, завідуюча відділом інформаційних технологій та комп’ютерного забезпечення Наукової бібліотеки Харківського національного медичного університету

# data[].attributes.attachment_link.title
Русанова_Бібліотерапевт_Поради_ ШБЖ_червень 2023_Ч1 (1)

# data[].attributes.headline
Дайджест бібліотечних інновацій «БібліоSpace»

# data[].attributes.subject
Дайджест бібліотечних інновацій «БібліоSpace»

# data[].attributes.body
Олег Соцков, головний бібліотекар відділу науково-методичної роботи ХДНБ ім. В. Г. Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Презентація Бібліоспейс 8. Соцков О. В.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліотека Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Завершальний день #12ВсеукраїнськаШБЖ

# data[].attributes.headline
Libricide. Фотофіксація доказів російських воєнних злочинів проти бібліотек України

# data[].attributes.subject
Libricide. Фотофіксація доказів російських воєнних злочинів проти бібліотек України

# data[].attributes.body
Адам Касперкевич, юрист, журналіст, фотограф, координатор кампанії

правової допомоги біженцям від війни (Ченстохова, Польща)

Маргарита Кондратенко,

перекладач, керівник Польського культурно-освітнього центру «Джево» у Харкові (Polskie Centrum Kulturalno-

Edukacyjne «Drzewo»)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Адам Касперкевич - польський адвокат та фотограф. З березня 2022 року відвідує Україну та документує злочини росіян проти культурної спадщини. Розміщуємо промову Адама Касперкевича на ХІІ Всеукраїнській школі бібліотечних журналістів у Харкові. Промова перекладена з польської Маргаритою Кондратенко.

Доброго вам дня!

Adam Kasperkiewicz

Я хотів би сердечно подякувати пані Наталії Петренко, директорці бібліотеки ім. Короленка у Харкові за запрошення взяти участь у цій конференції. Можливість розповісти вам про мій фотопроект - для мене це велика честь і визнання.
У Харкові мене дуже тепло зустріли, з доброзичливістю, готовністю допомогти та неабиякою зацікавленістю. Без підтримки багатьох чудових таких людей, як Тетяна Бабіна, Люсьєна Шум, Наталя Петренко, я б ніколи не дійшов до бібліотек у Харкові, Старому Салтові, Шевченковому та Шестаковому.

Вперше я приїхав в Україну наприкінці березня минулого року. Це був початок війни. Поляки спонтанно приймали біженців, надаючи їм необхідну підтримку. Разом з іншими адвокатами я долучився до надання правової допомоги тим, хто покинув свою країну, побоюючись за власну безпеку.

У той час я робив перші кроки в репортажній фотографії і подумав, що треба документувати долі біженців. Спочатку я фотографував людей, які кочують на залізничних станціях, потім відвідував біженців у старій офісній будівлі, яку нашвидкоруч пристосували під житло. Тоді я вирішив поїхати до Львова, щоб на власні очі побачити, як живе місто в тіні війни. Побачити і розповісти за допомогою фотографій.

Від самого початку я усвідомлював важливість особистого спостереження за подіями, з яких потім хотів створити репортаж. З тієї першої поїздки я привіз фоторепортаж саме з такою назвою:"Я хотів побачити і розповісти". Вже тоді я знав, що Україна стала для мене місцем, куди я буду повертатися.

Мене не цікавили одноденні сенсації, життя яких закінчується наступним випуском щоденної газети. Я хотів спостерігати, як з плином часу змінюються долі місць і людей. Лише така широка перспектива дозволяє краще зрозуміти механізми, що керують історією, тією великою, що записана в підручниках, і тією, локальною - часто особистого виміру.

З кожною наступною поїздкою в Україну я усвідомлював, що ключову роль у цьому відіграє правильна відповідь на питання: чому я їду і що я хочу розповісти? На це питання допоміг мені відповісти Маріуш Форецький, відомий фотожурналіст. Він подивився всі фотографії з України, які я йому показав, і після хвилини роздумів сказав: "Адаме, цікавими були твої фотографії з бібліотеки у Львові, спробуй продовжити цю тему. Фотографуй знищені бібліотеки".

Мене наче блискавкою вдарило. Адже я дуже добре знав, наскільки надзвичайно важливою частиною війни, що триває, є захист не лише української землі, але й української національної ідентичності.

Приступаючи до реалізації проєкту, який полягав на фотографуванню бібліотек в Україні, які також стали об'єктом нападу російського агресора, я замислився над тим, яку назву дати ції справі. А оскільки я юрист і адвокат, мені одразу спало на думку слово "libricide", або "книговбивство".

Явищу лібріциду присвячена фундаментальна праця Реббеки Кнут, опублікована у 2000 році - "Лібріцид: спонсороване режимом знищення книг і бібліотек у ХХ столітті" - позиція, що пояснює механізм режимного руйнування книг і бібліотек у XX столітті з ідеологічних причин. Як пише Реббека Кнут, бібліоцид є частиною систематичного плану зі знищення національної та державної ідентичності певної соціальної групи.
Міжнародне кримінальне право передбачає відповідальність за злочини геноциду та інші воєнні злочини, частиною яких власне і є лібріцид.
XX століття стало свідком цілеспрямованого знищення культурної спадщини різними тоталітарними режимами з єдиною метою: повне знищення іншої держави або позбавлення цієї держави незалежності, позбавлення народу чи етнічної групи їхньої ідентичності, нав'язування власного бачення світу підкореному населенню.

Саме це і є метою - ліквідація незалежної державності України, позбавлення українців права на свою особливу національну, етнічну та культурну ідентичність, нав'язування Україні та її мешканцям власного баченням світу - цим керується російський агресор.

Путін у своїй сумнозвісній статті від 12 липня 2020 року прямо заявив: "Сучасна Україна - це цілковитий витвір радянської епохи", "Зрештою, ми (мається на увазі росіяни, білоруси та українці) - один народ". Путін у цій статті лицемірно посилався на почуття спільної ідентичності - російської та української, нібито стурбований долею України, яку хоче поглинути гнила західна цивілізація. Головний путінський пропагандист Тимофій Сергєєв вже прямо заявив про справжні наміри Росії щодо України. В опублікованому в державному агентстві РІА Новини маніфесті йдеться про те, що після завершення так званої "спецоперації" Україна повинна зникнути як незалежна країна, повинна бути позбавлена своєї територіальної цілісності, культурної ідентичністі та назви. Україна мала б бути підпорядкована „кураторській" російській владі.

"Нас не повинно бути. Сорокамільйонної європейської нації не повинно бути. Нашої мови не повинно бути. Нашої пам'яті не повинно бути. Ми денацифіковані - всі ми, до останнього українця. Ми деукраїнізовані - у нас забирають життя", - це слова одного з найвідоміших сучасних українських письменників Юрія Андруховича, які він виголосив у квітні 2022 року, реагуючи на розкриття воєнного злочину проти цивільного населення в Бучі.

Для досягнення цієї мети путін не лише вбиває жителів України, але й викрадає українських дітей, нападає на військові та промислові об'єкти, але свідомо навмисно руйнує музеї, театри та пам'ятники, бібліотеки, храми, тобто об'єкти культурної спадщини України, що є злочином війни відповідно до Гаазької конвенції 1954 року.

Ми, поляки, маємо схожий історичний досвід з українцями. Нам теж відмовляли у праві на власну державність і культуру. Адольф Гітлер називав Польщу, яка відновила свою незалежність у 1918 році, "позашлюбною дитиною Версальського договору". Після вторгнення в нашу країну в 1939 році нацисти почали систематично знищувати польські бібліотеки.

Алодія Кавецька-Гричова, польська бібліотекарка, історикиня культури, бібліологиня та бібліографка писала: "Польща (...) повинна була стати резервуаром темної робочої сили, книга і будь-якої засоби, які служать для освіти чи навчання були їй непотрібні, а пам'ятні речі, які свідчили про її культуру - відверто шкідливі. Тому шкільні та навчальні бібліотеки були безжально знищені шляхом спалення, затоплення або цілковитого знищення".

Путін, який заатакував Україну під гаслом її денацифікації, сам свідомо дублює політику нацистів у їхній божевільній війні, евфемістично названій "спецоперацією". Тому ми, поляки, чудово розуміємо, що путін і його уряд ведуть війну не лише за українську землю, але вони також хочуть захопити розум і душу людей, які живуть в Україні.

Заволодіти розумом і душею іншої людини, можна лише шляхом позбавлення її свободи мислення. Невід'ємною умовою тієї свободи є вільний доступ до думок інших людей, виражених у мові, письмі, музиці, живописі, а також у наукових дослідженнях, релігійних віруваннях і системах та інших проявах людської культури.

Тому такі будівлі, як музеї, театри, філармонії, університети, храми, бібліотеки є під час війни такими самими стратегічними об'єктами, як і військові казарми, склади з боєприпасами, аеродроми та мости. Адже всі ці об'єкти слугують стратегією виживання держави, і коли держави як інституції вже не існує, матеріальні свідчення культури слугують виживанню ідеї держави у свідомості її громадян, завдяки чому у будь-який момент така держава може відродитися.

Механізм знищення бібліотек та їхніх фондів у кожній війні виглядає однаково. Загарбник цілеспрямовано бомбардує бібліотеки, підпалює їх, знищує книги, а найцінніші колекції вивозить вглиб своєї країни. Все це він робить в ім'я ідеології, покликаної зробити недійсними цивілізаційні досягнення підкореного населення. Саме Адольф Гітлер вимовив слова: "Жоден народ не живе довше, ніж матеріальні свідчення його культури".
Ще не так давно ми були свідками цілеспрямованого знищення бібліотек під час війни в Югославії. У старій бібліотеці у Панкраці хорвати облаштували військовий штаб. Книги, які там знаходилися, вони викидали на вулицю і спалювали дотла.

Під час облоги Дубровника в 1991 році серби обстріляли, серед іншого, історичну Домініканську бібліотеку XIII століття. За оцінками, близько 70 000 книг, що зберігалися в різних бібліотеках Дубровника, були знищені в результаті бомбардування. У Задарі серби навмисно знищили всі книги, надруковані латинськими літерами. Бібліотеки у Вуковарі та Вінковцях були спалені дотла.

Операція з порятунку Національної бібліотеки в Сараєво була драматичною. Сербські артилеристи обстріляли будівлю бібліотеки масованим вогнем. Перед цим вони перекрили воду в навколишніх кварталах, щоб перешкодити пожежникам проводити операції з гасіння пожежі. Бібліотекарі та волонтери, які їм допомагали, утворили живий ланцюг і під постійним артилерійським вогнем, передавали з рук в руки врятовані з полум'я книги.

Один з журналістів, який перебував на місці події, підійшов до командира пожежної бригади Кенана Слініца і запитав його, чому він ризикує життям під мінометним вогнем. Весь вкритий кіптявою, командир відповів: "Тому що я тут народився, а вони спалюючи книги спалюють частину мене".

Росіяни діють у той самий спосіб і з тими самими ідеологічними мотивами - нівелювати українську культуру. Наведу лише кілька прикладів цілеспрямованих нападів російського агресора на бібліотеки в Україні.

Під час нещодавньої окупації військові общукали Херсонську обласну універсальну наукову бібліотеку ім. Олеся Гончара та вивезли її найцінніші фонди, серед яких рідкісні видання XVIII століття, безцінні мініатюрні видання, книги з автографами Олеся Гончара, Євгена Тарле, Миколи Бажана, Якова Баша, Чингіза Айтматова також унікальні видання творів Тараса Шевченка, Миколи Куліша, Євгена Маланюка та інших.

Звіти місцевих бібліотекарів свідчать, що всі бібліотеки Маріуполя були зруйновані або значно пошкоджені. Бібліотечні фонди окупанти вивозили з Маріуполя, нахабно пояснюючи це тим, що вони "забрали їх на зберігання". У Харкові під обстріл потрапила бібліотека ім. Короленка. Пані Наталія Петренко, директорка цього закладу, показала мені пошкоджене перекриття даху та інші сліди бойових дій, від яких постраждала бібліотека. Знімки зруйнованих бібліотек у маленьких містечках Харківської області, які я відвідав, просто шокують.

У Старому Салтові, окрім житлових будинків, окупанти навмисно зруйнували школу, будинок культури, дитячий садок, лікарню та церкву.

Ірина Коряк, начальник відділу культури і туризму в Старому Салтові, розповіла, як після того як українська армія вигнала росіян жителі рятували вцілілі книги. Бібліотека відновила свою діяльність в одній з кімнат місцевого Будинку культури. У Шевченковому окупанти катували полонених у підвалі бібліотеки. У бібліотеці в Шестаково російські солдати облаштували собі військовий штаб. На стінах будівлі видно сліди бездумного кулеметного вогню, а всередині бібліотеки валяються розкидані книги, вкриті пилом і сміттям.

Під час мого першого перебування у Львові я потрапив до університетської бібліотеки, яка датується XVII століттям. На початку війни бібліотека вже перетворилася на місце, де збирали їжу, медикаменти та військовий одяг. Кур'єри доставляли ці речі безпосередньо на фронт. Замість того, щоб каталогізувати книги і видавати їх читачам, жінки виготовляли сірники ручної роботи, які були потрібні в окопах. У гардеробі бібліотеки замість читацьких пальт висіли маскувальні сітки, сплетені на місці. На полицях, замість книжок, стояли - як у продуктовому магазині - продукти харчування.

Директор бібліотеки Василь Кметь розповів мені, що кожен бібліотекар бореться з війною по-своєму, а також про те, як змінювалася бібліотечна парадигма протягом історії. Насамкінець я запитав його, якою він бачить бібліотечну парадигму зараз, коли українці захищають свою землю зі зброєю в руках. Директор уважно подивився на мене і замовк.

Пізніше я поставив те саме запитання пані Наталії Петренко, коли вона проводила мені екскурсію бібліотекою в Харкові. Вона відповіла відразу з глибоким переконанням: найголовніше, щоб бібліотека ніколи не припиняла роботу, щоб вона оберігала свої фонди, поповнюва їх і продовжувала служити своїм читачам.

Дуже дякую вам за увагу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Адам Касперкевич документує руйнування бібліотек

# data[].attributes.attachment_link.description
Адам Касперкевич - польський адвокат та фотограф. З березня 2022 року відвідує Україну та документує злочини росіян проти культурної спадщини. Розміщуємо промову Адама Касперкевича на ХІІ Всеукраїнській школі бібліотечних журналістів у Харкові. Промова перекладена з польської Маргаритою Кондратенко. Доброго вам дня! Я хотів би сердечно подякувати пані Наталії Петренко, директорці бібліотеки ім.

# data[].attributes.headline
Відеозапис зустрічі. Частина 2

# data[].attributes.subject
Відеозапис зустрічі. Частина 2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліотека Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Третій день #12ВсеукраїнськаШБЖ. Частина 2

# data[].attributes.headline
Відеозапис зустрічі. Частина 1

# data[].attributes.subject
Відеозапис зустрічі. Частина 1

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліотека Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Третій  день #12ВсеукраїнськаШБЖ.  Частина 1

# data[].attributes.headline
Штучний інтелект у медіа: практичне використання та кейси

# data[].attributes.subject
Штучний інтелект у медіа: практичне використання та кейси

# data[].attributes.body
Катерина Вірютіна, завідуюча сектором відділу науково-методичної роботи ХДНБ ім. В. Г. Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Штучний інтелект

# data[].attributes.headline
Формуємо неповторне «обличчя» бібліотеки у соціальних мережах:що і як знімати, щоб привернути увагу

# data[].attributes.subject
Формуємо неповторне «обличчя» бібліотеки у соціальних мережах:що і як знімати, щоб привернути увагу

# data[].attributes.body
Антоніна Тіщенко, провідний бібліотекар відділу науково-методичної роботи ХДНБ ім. В. Г. Короленко, модератор вебпредставництв ХОВ УБА

# data[].attributes.headline
Телеграм-канал як інструмент комунікації з користувачами: досвідБібліотеки КПІ

# data[].attributes.subject
Телеграм-канал як інструмент комунікації з користувачами: досвідБібліотеки КПІ

# data[].attributes.body
Євгенія Зуєва, PR-менеджерка Науково-технічної бібліотеки ім. Г. І. Денисенка КПІ ім. Ігоря Сікорського
Олександра Родигіна, PR-менеджерка Науково-технічної бібліотеки ім. Г. І. Денисенка КПІ ім. Ігоря Сікорського

# data[].attributes.attachment_link.title
Телеграм Бібліотеки КПІ

# data[].attributes.headline
ТікТок та молодіжні тренди у бібліотеці

# data[].attributes.subject
ТікТок та молодіжні тренди у бібліотеці

# data[].attributes.body
Валентина Заблоцька, завідувач відділу маркетингу та методичної роботи Рівненської обласної бібліотеки для молоді

# data[].attributes.headline
ТікТок: нова платформа для нової аудиторії

# data[].attributes.subject
ТікТок: нова платформа для нової аудиторії

# data[].attributes.body
Олег Соцков, головний бібліотекар відділу науково-методичної роботи ХДНБ ім. В. Г. Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
ТікТок.-Соцков-1

# data[].attributes.headline
Відеозапис зустрічі

# data[].attributes.subject
Відеозапис зустрічі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліотека Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Другий день #12ВсеукраїнськаШБЖ

# data[].attributes.headline
«Сам собі режисер», або Як підготуватися до етеру:30 хвилин зйомок – 30 годин хвилювань

# data[].attributes.subject
«Сам собі режисер», або Як підготуватися до етеру:30 хвилин зйомок – 30 годин хвилювань

# data[].attributes.body
Наталія Чуфещук, завідувачка відділу комплектування Центральної бібліотеки ім. Т. Г. Шевченка м. Кам’янського

# data[].attributes.headline
Букблогінг. Читаємо, розповідаємо, обговорюємо

# data[].attributes.subject
Букблогінг. Читаємо, розповідаємо, обговорюємо

# data[].attributes.body
Людмила Понкратова, завідувач відділу інформаційних комунікацій і баз даних Сумської ОУНБ. Ведуча ютуб-каналу «Books and life»

# data[].attributes.attachment_link.title
Понкратова Л.

# data[].attributes.headline
Букблогінг: як це починалось у спільноті книголюбів, що зараз може принести бібліотеці

# data[].attributes.subject
Букблогінг: як це починалось у спільноті книголюбів, що зараз може принести бібліотеці

# data[].attributes.body
Ірина Варламова, провідний юрисконсульт Сумської ОУНБ, культурна менеджерка, координаторка проєктів «Резиденція тиші» – концепція простору тиші і здоров'я в бібліотеці, «Бібліотека з тобою». Проєктна менеджерка БФ «Бібліотечна країна»

# data[].attributes.attachment_link.title
Варламова І.

# data[].attributes.headline
Тренди у медіасфері

# data[].attributes.subject
Тренди у медіасфері

# data[].attributes.body
Людмила Глазунова, заступник директора з наукової роботи ХДНБ ім. В. Г. Короленка, PhD (соціальні комунікації)

# data[].attributes.attachment_link.title
Глазунова Л.

# data[].attributes.headline
Благодійний проєкт «Світ у дитячих долоньках»

# data[].attributes.subject
Благодійний проєкт «Світ у дитячих долоньках»

# data[].attributes.body
Тетяна Бабак, завідувачка відділу літератури іноземними мовами Наукової бібліотеки Харківського національного медичного університету

# data[].attributes.headline
Відеозапис зустрічі

# data[].attributes.subject
Відеозапис зустрічі

# data[].attributes.attachment_link.title
ХІІ Всеукраїнська онлайн-школа бібліотечного журналіста

# data[].attributes.attachment_link.description
ХІІ Всеукраїнська онлайн-школа бібліотечного журналіста на тему "Бібліотечна журналістика під час війни: фіксуємо, документуємо, генеруємо контент" (30 травн...

# data[].attributes.headline
Проєкт «Галерея історій» Запорізької бібліотечної асоціаціїта Запорізької обласної універсальної наукової бібліотеки

# data[].attributes.subject
Проєкт «Галерея історій» Запорізької бібліотечної асоціаціїта Запорізької обласної універсальної наукової бібліотеки

# data[].attributes.body
Тетяна Палівода, завідувачка відділу краєзнавства Запорізької ОУНБ Ганна Мацієвська, завідувачка Регіонального консультаційно-тренінгового центру Запорізької ОУНБ

# data[].attributes.attachment_link.title
Галерея історій

# data[].attributes.headline
Проєкт «Галерея історій» Запорізької бібліотечної асоціаціїта Запорізької обласної універсальної наукової бібліотеки

# data[].attributes.subject
Проєкт «Галерея історій» Запорізької бібліотечної асоціаціїта Запорізької обласної універсальної наукової бібліотеки

# data[].attributes.body
Інна Павленко, завідувачка відділу проєктного менеджменту Запорізької ОУНБ

# data[].attributes.attachment_link.title
Галерея історій презентація

# data[].attributes.headline
Методологія усної історії. Методи проведення інтерв’ю

# data[].attributes.subject
Методологія усної історії. Методи проведення інтерв’ю

# data[].attributes.body
Тетяна Кристофорова, головний методист науково-методичного відділу Вінницької ОУНБ ім. Валентина Отамановського, учасник проєкту «Голоси живої історії»

# data[].attributes.attachment_link.title
Вінниця. Кристофорова Т.

# data[].attributes.headline
Усноісторичні дослідження у бібліотечній практиці: досвід та методика

# data[].attributes.subject
Усноісторичні дослідження у бібліотечній практиці: досвід та методика

# data[].attributes.body
Галина Слотюк, заступник директора з наукової роботи та інформатизації Вінницької ОУНБ ім. Валентина Отамановського, керівник проєкту «Голоси живої історії»

# data[].attributes.attachment_link.title
Вінниця. Слотюк Г.

# data[].attributes.headline
Документальний проєкт Центральної міської бібліотеки ім. М. Л. Кропивницького «Хроніки війни: Миколаїв»: перші напрацювання

# data[].attributes.subject
Документальний проєкт Центральної міської бібліотеки ім. М. Л. Кропивницького «Хроніки війни: Миколаїв»: перші напрацювання

# data[].attributes.body
Людмила Бідюк, провідний бібліограф інформаційно-бібліографічного відділу Центральної міської бібліотеки ім. М. Л. Кропивницького м. Миколаєва, контент-менеджер проєкту
Інна Письменна, головний бібліотекар відділу електронної інформації Центральної міської бібліотеки ім. М. Л. Кропивницького м. Миколаєва, контент-менеджер проєкту

# data[].attributes.attachment_link.title
Форпост Миколаїв. Хроніки війни

# data[].attributes.headline
Програма школи

# data[].attributes.subject
Програма школи

# data[].attributes.attachment_link.title
12 вшбж_ програма

# data[].attributes.headline
«Українська бібліотечна енциклопедія» – електронний бібліотечно-інформаційний ресурс Національної бібліотеки України ім. Ярослава Мудрого

# data[].attributes.subject
«Українська бібліотечна енциклопедія» – електронний бібліотечно-інформаційний ресурс Національної бібліотеки України ім. Ярослава Мудрого

# data[].attributes.body
Лідія Поперечна, головний бібліотекар сектору енциклопедичних досліджень науково-дослідного відділу Національної бібліотеки України ім. Ярослава Мудрого

# data[].attributes.attachment_link.title
Поперечна Л.

# data[].attributes.headline
«Херсонщина нескорена»

# data[].attributes.subject
«Херсонщина нескорена»

# data[].attributes.body
Оксана Токовило, завідувач відділу краєзнавства Херсонської ОУНБ

# data[].attributes.attachment_link.title
Херсонщина нескорена

# data[].attributes.headline
Бібліотечна розвідка під час воєнного стану

# data[].attributes.subject
Бібліотечна розвідка під час воєнного стану

# data[].attributes.body
Ірина Карнаух, головний бібліотекар відділу науково-методичної роботи ХДНБ ім. В. Г. Короленка

# data[].attributes.attachment_link.title
Бібліотечна розвідка в реаліях воєнного стану

# data[].attributes.headline
Проєкт УБА «Архівування документів про війну»: досвід та перспективи. 

# data[].attributes.subject
Проєкт УБА «Архівування документів про війну»: досвід та перспективи. 

# data[].attributes.body
Людмила Метельська, завідувачка відділу Науково-технічної бібліотеки НУ «Львівська політехніка», координатор проєкту «Архівування документів про війну»

# data[].attributes.attachment_link.title
Проєкт УБА Архівування документів про війну досвід та перспективи (2)