# data[].attributes.body
Käävät ovat kantasieniä, jotka kasvavat usein puun rungossa puun loisena tai lahottajana. Elävällä puulla kasvaessaan kääpä vahingoittaa puuta lahottamalla sitä, kuolleella puulla taas elävät yleensä eri lajit. Suomessa esiintyy yli kaksisataa eri kääpälajia.

# data[].attributes.body
Metsien kasvisyöjät ovat petojen ravintoa. Pedot syövät myös toisia petoja, eli ne ovat ravintoketjun huipulla. Havu-ja lehtimetsissä elää monenlaisia petoja, joista osa on pieniä selkärangattomia, osa suuria petonisäkkäitä.

# data[].attributes.body
Suomen luonnon ainoita suuria kasvinsyöjiä ovat hirvieläimet. Ne ovat märehtijöitä, eli niiden kertaalleen nielemä ruoka palaa takaisin suuhun pureskeltavaksi. Niiden ruuansulatuselimistössä elää mu2tualisestisessa suhteessa bakteereja. Ne auttavat hankalasti sulavan kasviravinnon pilkkomisessa.

# data[].attributes.body
Elottoman luonnon ympäristötekijät vaikuttavat siihen, millainen metsä tietyllä paikalla kasvaa. Tärkein kasvien kasvuun vaikuttava tekijä on maaperä ja sen kiviaineksen koko.

# data[].attributes.body
Osa kasveista, kuten kuusi ja metsätähti, pystyvät fotosynteesiin vähäisessäkin valossa. Ne ovat varjokasveja. Valkokasvit puolestaan ovat lajeja, jotka vaativat menestyäkseen paljon valoa. Ne kasvavat vain sellaisilla paikoilla, joissa on riittävästi auringonvaloa. Valokasveja ovat esimerkiksi mänty, puolukka ja kissankäpälä

# data[].attributes.body
Lehtimetsävyöhyke ulottuu vain eteläiseen Suomeen. Pohjois-Lapissa ei kylmyyden takia kasva enää havumetsiä, vaan se kuuluu tunturikoivuvyöhykkeeseen. Tunturien huipulla ei puita kasva lainkaan

# data[].attributes.body
Luonnon ilmaiseksi tarjoamat, elämää ylläpitävät aineelliset ja aineettomat palvelut, jotka ovat korvaamattomia, ihmiselle välttämättömiä ja ihmisen hyvinvointia lisääviä.
Käsitettä käytetään luonnon monimuotoisuuden taloudelliseen arvottamiseen.

1. TUOTANTOPALVELUT - esim. energia, ravinto, makea vesi

2. KULTTUURIPALVELUT - esim. virkistys ja taide

3. YLLÄPITOPALVELUT - esim. ravinteiden ja veden kierto, fotosynteesi

# data[].attributes.body
Hajottaja on mikrobi tai sieni, joka käyttää ravinnokseen kuolleita eliöitä. Hajottamisen jälkeen ravinteita vapautuu maaperään tuottajien saataville. Hajottajat kuuluvat kuluttajia.

# data[].attributes.body
- pedot saalistavat muita eläimiä - pedoille ominaisia piirteitä: vahvat lihakset raatelunokka tai -hampaat vahvat kynnet

# data[].attributes.body
Metsät jaetaan metsätyyppeihin, joita ovat lehtometsät, tuoreet kangasmetsät ja kuivat kangasmetsät. Turvepohjaiset metsät jakautuvat vastaavasti korpiin ja rämeisiin. Metsätyypit perustuvat kasvitieteelle, joka ei huomioi pinnan alla olevaa maaperää ja maan päällä liikkuvia eläimiä, paitsi tuhohyönteisiä.

# data[].attributes.body
Kun kasvit ovat rakentaneet eloperäisiä yhdisteitä auringon energian avulla, siitä pääsevät hyötymään muutkin eliöt. Kasvinsyöjät voivat syödä kasveja ja pedot toisia eläimiä. Nämä eliöt ovat kuluttajia. Metsän eri tuottajat ja kuluttajat muodostavat toisiaan ravinnoksi käyttävien eliöiden sarjoja, ravintoketjuja.

# data[].attributes.body
Suurin osaa Suomesta kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen

# data[].attributes.body
Suomen yleisimmät puu lajit

# data[].attributes.headline
Hajottajat palauttavat ravinteet metsän kasvien käyttöön

# data[].attributes.subject
Hajottajat palauttavat ravinteet metsän kasvien käyttöön

# data[].attributes.headline
Metsän kasvit ovat muiden eliöiden ravintoa

# data[].attributes.subject
Metsän kasvit ovat muiden eliöiden ravintoa