# data[].attributes.body
Karla har et BMI tal på 23.2 (61 kg x 1,62 højde) – 61:1,62:1,62= 23,2.

Karla er normalvægtig, så der skal være fokus på hendes væskeindtag. Sønnen ringer ugentlig, hvor han aftaler med Karla hvad hun kunne have lyst til at spise. Vi har haft en snak med sønnen, hvad der kunne være mest hensigtsmæssigt i f.t. Karlas kost.

Karlas kost skal indeholde kostfibre, da hun har lidt tendens til obstipation (forstoppelse). Kostfibre er gode for fordøjelsen. Derudover skal hendes kost indeholde protein. Mange ældre kan få nedsat fysisk funktionsevne, træthed og nedsat immunforsvar, hvis hun ikke får protein nok. Når man har KOL,er det vigtigt at man får mere protein, da det er med til at opbygge muskelmasse. KOL patienter har brug for ca. 1,5 g pr. kg. kropsvægt.

Karla holder meget af friske ærter, så her om sommeren er det oplagt at der kommer ærter på bordet. Bælgfrugter har et højt proteinindhold.

Hendes daglige kost kunne være:

Morgenmad:

Yoghurt med frugt, krydderbolle eller et stykke brød med ost, evt. en lille klat syltetøj. Ældre kan have et lavt calcium niveau, så yoghurt kan sammen med grønne grøntsager være en god kilde til.

Frokost: calcium

Gerne rugbrød. Karla er glad for både æggemad, karrysild og i det hele taget pålæg. Æg indeholder et højt indhold af vitamin A, B, D og E, bl.a. kalium (godt for muskel- og hjertefunktion samt opretholder væskebalancen) og jern (fører via røde blodlegemer der fører ilt rundt i kroppen, og ved jernmangel kan man føle træthed, muskelsmerter mv.).

D-vitamin er ekstra vigtigt for ældre, da det forebygger imod knogleskørhed. Solen er faktisk den vigtigste giver af D-vitamin, så derfor skal Karla nødes til at komme ud og nyde solen.

Aftensmad:

Til aften kan vi forberede hvad Karla har bestemt. Det kunne være hakkebøf, frikadeller, fiskefilet, gryderet, kartofler, grøntsager mv. Igen her med fokus på protein og kartofler samt grøntsager, som indeholder både B og C vitamin og et højt fiberindhold.

Som SSA skal vi, så vidt muligt tiden må være til det, anrette maden på en hyggelig måde f.eks med en serviet, et fyrfadslys (batteri) og ikke mindst sidde lidt og tale med Karla. Det er rigtig vigtigt for det psykiske velvære.

# data[].attributes.body
Gør jer overvejelser om hvilken kost I vil anbefale jeres borger ud fra deres livsstilsygdom og BMI. Brug jeres viden fra naturfag.

Borgers BMI ligger på 22.96

udregning: (61 / (1.63 x 1.63 ) = 22.96

jeg anbefalder en Normal kost

en kost fuld af fibre og kulhydrater, så borgern optager så meget energi som muligt. dete r vigtigt for kroppens funktioner/bevægelser i løbet af en dag.

jo længere de kemiske forbindelser i kulhydratet jo længere mæthed får man af nærringen.

Eksempel på daglig nærringsindtag indtag for borger:

Bruges i opgave:

Tidlig morgen

Morgen

26 % af energi

1 blødkogt æg (50 g)

½ stk. rugbrød (25 g) med skrabet fedtstof (5 g)

1 appelsin (125 g) /juice (150 ml)

1 stk. fuldkornsbrød (50 g) med skrabet fedtstof (5 g)

1 skive ost 30+ (20 g)

Kaffe/te

Formiddag

6 % af energi

Letmælksyoghurt (100 g) med mysli (15 g)

Frokost

22 % af energi

2/2 stk. rugbrød (50 g)

Skrabet fedtstof (5 g blød margarine)

1 leverpostejmad (10 g) med agurk (20 g)

1 sildemad (40 g) med løgringe (5)

1 lille portion råkost (50 g gulerod, 5 g rosin, 3 g citronsaft)

1 glas minimælk (150 ml)

Eftermiddag

6 % af energi

1 stk. fuldkornsknækbrød (12 g)

1 skive ost 30+ (20 g)

Kaffe/te

Aften

30 % af energi

Kyllingefilet (125 g tilberedt/(150 g råt)

Broccoli (80 g)

Majskerner, frosne (80 g)

Olie (10 g)

Skysovs, ca. ½ dl (3 g hvedemel til jævning)

Kartofler (100 g)

Vand

Sen aften

10 % af energi

Nødder/mandler (20 g)

1 glas minimælk (150 ml)

Hvilke overvejelser vil I gøre jer i forhold til anretning af mad og portionsstørrelse til jeres borger med fokus på:

- kostråd? Svar: jeg vil tænke på om jeg anretter det så det virker overskueligt for øjet, så det ser let appetitteligt ud. det gør det nemmere for bogeren at overkomme hvis man kan syntes at store anretninger virker uskuelige og man derfor har mistet appetitten.

så en enkelt rugbrødmad på en lille tallerken kan virke uoverkommmelig men serveres den samme rugbrøæd på en større tallerken virker den måske nemmere at overkomme. på den måde kan man sikre at borgen spiser op og hvad der nu bliver serveret.

- kostberegning?

61x100=6100KJ borgers basalstofskifte

ifølge naturfagsbogen ligger borgeren med et aktivitets niveau på 1,2 det ganger jeg med borgerns basalstofskifte.

6100x1,2 = 7320KJ daglig energibehov.

- underernæring?

Små portioner, som ernergitætte (fyldt op med alt det gode) protein rige.

Hvilke overvejelser vil I gøre jer i forhold til depression og ensomheds påvirkning af borgeres kostindtag?

Jeg vil lægge meget vægt på om borgeren sidder og spiser alene ofte, om der skulle overvejes at sætte xx antal minutters scoial samværd til under spisning som kunne optimere lysten til indtagelse af nærring.

# data[].attributes.body
Sundhedsfremmende

Hvad er en sundhedsfremmende aktivitet?

Sundhedsfremme defineres som sundhedsrelaterede aktiviteter, der kan fremme den enkeltes sundhed og folkesundheden ved at skabe rammer og muligheder for at mobilisere borgeres ressourcer og handlekompetencer.

Træning, gode pauser og mindfulness er eksempler på, hvor bredt sundhedsfremme spænder. Når man arbejder med sundhedsfremme, skal vi se på den enkeltes borgers ressourcer og på de rammer, som giver plads til udfoldelsen af disse ressourcer.

Sundhedsfremme defineres som tiltag for at søge at undgå sygdom, fysisk såvel som psykisk.

# data[].attributes.body
Udregning af væskebehov

Væskebehov - Karla

Borgers vægt 61kg

Væske/vand indtag pr kilo: 30-40ml væske.

Udregning:

61kg x 35ml = 2,345L væske.

Er det realistisk at borgeren indtager den mængde væske som I har udregnet?

Jeg mener det er urealistisk at Karla skal kunne indtage det væske behov hun har. (2,3L)

Der skal et øget fokus på indtaget, evt. et væskeskema).

Når vi er hos os borgeren er det vigtigt at vi observere og bruger vores faglighed og viden til at informere hvor vigtigt væskeindtaget er for hele kroppen og sørge for at at borgeren får væske under besøgene.

Hvordan vil I støtte og motivere borgeren i at indtage mest muligt væske?

Se planche

Hvordan forstiller I jer et døgns væskeskema vil se ud for jeres borger?

Se planche

# data[].attributes.body
Sygdomsforebyggelse handler om at forhindre, at mennesker bliver syge. Det kan ske ved at ændre omgivelserne fx ved at begrænse forurening i luft og vand og mindske adgang til sundhedsskadelige produkter.

Cykelstier og andet, som inviterer til bevægelse og reducerer ulykker, er også forebyggelse.

Seniorklubber som arrangerer mange forskellige aktiviteter, så som gåture i naturen, fællesspisning (det sociale er særdeles vigtigt for det psykiske velvære), kortklubber og meget mere.

Derudover findes der mange forskellige typer håndkøbsmedicin, som kan hjælpe til at bevare kroppen i den bedst mulige form. Det kunne være vitamintilskud, kosttilskud til både muskler, led, bedring af kredsløb m.v.

# data[].attributes.body
I hverdagen med borgere/patienter kan der være mange opgaver som kan defineres som sundhedsfremmende og forebyggende.

Det sker ofte at borgerens tilstand ændrer sig, og vi skal derfor selv finde frem til borgerens behov er, og hvilke ændringer vi observerer. Virker borgeren anderledes, hører dårligere, har en dårligere vejrtrækning end sædvanlig og lignende.

Vi skal derfor bruge tidlig opsporing, hvor man skal lægge mærke til ændringer hos borgeren/patienten, store eller små.

Når man foretager tidlig opsporing gør man det ved: LYTTE, OBSERVERE, REFLEKTERER OG REAGERE.

Hvad er forskellen på sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse?

Sundhedsfremme defineres som sundhedsrelaterede aktiviteter, rammer og processer, der fremmer den enkelte borgers sundhed.

Hvorimod, at sygdomsforebyggelse handler om at forhindre, at mennesker bliver syge. Kort sagt, at stoppe en sygdom tidligt, før den udvikler sig yderligere.

# data[].attributes.body
Formålet med tidligt opspring er at opspore forringet helbredstilstand og nedsat funktionsevne hos ældre mennesker. Dette gøres tidligst muligt for at sætte målrettede indsatser i gang og dermed undgå, at borgeren f.eks. Karlas helbredstilstand forværres med risiko for tab af funktionsevne eller indlæggelse.

# data[].attributes.body
Fysisk sundhed handler om borgerens (Karlas) helbred og hendes krops tilstand. Om hendes KOL-sygdom, og andre tilstande der vil kunne påvirke hendes krop.

Mental sundhed handler om, hvordan Karlas trivsel er. Hvordan hun klarer sin hverdag og om hun kan fungere i selskab med andre mennesker.

# data[].attributes.headline
Hvordan vil I arbejde med at forebygge el. nedbringe ensomhed hos ældre?

# data[].attributes.subject
Hvordan vil I arbejde med at forebygge el. nedbringe ensomhed hos ældre?

# data[].attributes.body
Vi vil som SSA’er snakke med Karla om at være med i sociale fællesskaber, som ældre sagen står for. Hvor Karla her vil have mulighed for at deltage i aktiviteter og arrangementer.

Hvis Karla ikke havde kontakt til sin familie, ville vi som SSA’er snakke med Karla om, om det ikke vil være en god ide, hvis hun åbnede sig op over for sin søn, næste gang han ringer til hende, selvom hun måske kan føle at hun trænger sig på. Så er det vigtigt at vi som SSA bakker op om, at hun bestemt ikke trænger sig på, men at det er vigtigt at hun fortæller hvordan hun har det, hvis f.eks. sønnen ikke har nogen ide om dette.

En tredje mulighed vil være at vi som SSA’er hører om hun kunne være interesseret i en besøgsven. Der kom 2 til 3 gange om ugen af en times varighed.

# data[].attributes.body
KRAM står for kost, rygning, alkohol og motion. Faktorer, der har stor betydning for vores helbred. Hvis helbredsrådene for KRAM følges, nedsættes risikoen for bl.a. hjertekarsygdomme, sukkersyge, forhøjet kolesterol og forhøjet blodtryk.

Med tilføjelsen af tre S'er til KRAM er der tilkommet livsstilsanbefalingerne som søvn, stress og seksualitet som vigtige faktorer til vores samlede sundhed og trivsel, hvor vi anbefales at prioritere vores søvn og forebygge stresstilstande, ligesom det enkelte menneskes seksualitet anerkendes som en vigtig faktor.

DERUDOVER FINDES DER DE 8 S-FAKTORER:

SØVN: Det anbefales voksne mellem 18-65 år sover 7-9 timer i døgnet, hos ældre er det ofte kortere.

Når vi sover er vores kropstemperatur lavere, kroppen og hjernen har ikke brug for så meget energi til at holde sig i gang, som når vi er vågne. Søvnen giver os således et pusterum, så vores organer kan genopbygges. Under søvnen producerer vi forskellige hormoner, der bidrager til at reparere vores krop og hjerne. Med andre ord - søvn med til at genstarte krop og hjerne, så vi kan fungere optimalt, når vi er vågne.

Observerer vi at en borger fortæller at søvnen er dårlig og klager over ikke at kunne sove, skal det drøftes med egen læge.

STRESS: Kortvarig stress er en tilstand, der gør det muligt at reagere og handle hensigtsmæssigt i ekstreme situationer. Længerevarende stress er en trussel mod helbredet og kan føre til psykisk sygdom.

I den offentlige debat høres udsagn som “stress – en folkesygdom”. Men stress er ikke en sygdom. Stress er en belastningstilstand – en ubalance (som man er kommet i) – som, hvis det står på i længere tid, kan medføre sygdomme. Man kan opleve hårtab, uren hud, uro i mave-tarm systemet mv. Blodpropper, hjerte-kar-sygdomme og depression er blandt de mere alvorlige følgesygdomme, der kan komme efter længerevarende stress, ligesom kroniske sygdomme som allergi, astma, psoriasis og diabetes ofte forværres af stress.

Ældre med depression kan behandles med antidepressiv medicin, SSRI. Hvis det er en alvorlig depression, skal man tage medicin i mindst 1 år. Når man skal stoppe med at tage medicin, så skal nedtrapningen foregå over mindst 2-3 uger. Antidepressiv medicin virker ikke med det samme, og derfor skal læge/psykiater observere borgeren/patienten de første 3-4 uger.

Med alderen bliver de fleste bedre til at håndtere stress eller simpelthen styre uden om ting, der kan give stress. Derimod er stressniveauet højt hos "de ældste ældre" på 74 år plus.

Mænd og kvinder over 75 år har et højt stressniveau.

Faktisk er der ingen mænd, der stresser mere end de helt gamle, og kun de helt unge kvinder stresser mere end de gråhårede kvinder.

Det viser Sundhedsstyrelsens offentliggjorte Den Nationale Sundhedsprofil, hvor mere end 160.000 danskere har svaret på, hvordan de oplever deres helbred og sundhedstilstand.

Forklaringen viser at når man forlader arbejdsmarkedet, får man det mentalt bedre. Stressniveauet falder. Derfor er andelen af stressede efter arbejdslivet, men før de 75 år, meget lavt. Kroppen fungerer også stadig nogenlunde, og de skal pludselig ikke længere på arbejde hver dag.

Men den gevinst som det kan være, bliver sat over styr når man bliver rigtig gammel. Helbredet begynder at svigte, hukommelsen svigter, kroppen siger fra. Det stresser en ældre person, når kroppen ikke er som før, man bliver "klar over" at man er ved at blive gammel, bliver utryg på hvordan man skal klare sig, og det kan forklare hvorfor stressniveauet er så højt sidst i livet.

SOL/SOLARIUM: Sollys har en fabelagtig god effekt på nedtrykthed og depression. Vi ved på os selv, at så snart lyset og varmen kommer, især om foråret, bliver vi i bedre humør, får mere energi.

Dagslyset er en dyrebar kilde til bedre humør og mere energi, fordi det naturlige lys fra solen blandt andet påvirker dannelsen af det lykkegivende stof serotonin i vores hjerner. Serotonin er et stof, som også spiller en vigtig rolle i forhold til vores appetit, hukommelse og søvn.

Når kroppen udsættes for sollys (UVB-stråling), dannes der D-vitamin i kroppen. D-vitamin hjælper kroppen til at optage kalk og er nødvendig for knogler og muskler. Mangel på D-vitamin øger risikoen for knogleskørhed, muskelsmerter og svage muskler.

Dog skal man, især i forårssolen eller høj sol om vinteren, være meget påpasselig med de kræftfremkaldende UV-stråling. Så især for en tyndere og mere skrøbelig hud, skal der smøres med en høj faktor solbeskyttelse.

Ældre mennesker som Karla har, især i hendes høje alder, behov for sollys både i forhold til serotonin imod nedtrykthed og D-vitamin for de lidt skøre knogler.

Derfor er det en rigtig god ide at køre en tur med Karla, ud hvor der er højt til himlen, evt. med en hyggekurv. Det vil være til stor gavn for os også.

SOCIALE RELATIONER: Ifølge Danmarks Statistik bor næsten 1,2 mio. voksne danskere alene, og 380.000 føler sig ensomme. Men selvom du har valgt at leve alene og ser fordele ved det, er det vigtigt, at du er god til at søge sociale relationer andre steder. Det kan nemlig forlænge dit liv og helbred.

Alle oplever formodentlig ensomhed og perioder med mindre social kontakt i løbet af deres liv. Men hvis ensomheden og den sociale isolation bliver en mere permanent tilstand, truer den både sundhed og livskvalitet.

De sociale netværk har stor betydning for livskvaliteten hele livet igennem. Men de har også indflydelse på vores helbred og levealder. Der er nemlig en sammenhæng mellem det at leve et tilfredsstillende socialt liv og vores helbred, formentlig fordi både vores livsstil, psykiske velbefindende og fysiologi påvirkes af de sociale relationer.

Effekterne af svage sociale relationer på helbredet er i nyere forskning blevet sammenlignet med effekterne af rygning, fysisk inaktivitet og forhøjet blodtryk.

Derfor er det ekstremt vigtigt at forsøge at medinddrage borgeren i sociale relationer. Bor borgeren alene, kan man tage kontakt til familien og forklare dem vigtigheden af kontakt til borgeren. Især hvis borgeren viser tegn på begyndende nedtrykthed/depression. Derudover kan man foreslå en besøgsven, har borgeren en god interesse som man kan forsøge at iværksætte lysten til.

Bor borgeren på et plejecenter, er der ofte rigtig mange aktiviteter, som borgeren skal forsøge at blive en del af. Især om foråret er mulighederne rigtig mange, så det er en rigtig god ide at forsøge at aktiviteter sammen med det øvrige personale.

Heldigvis har Karla gode relationer, en søn som hun har tæt kontakt til på ugentlig basis, mange børnebørn som besøger hende ofte og som hun har stor glæde af. Især hendes 110 års fødselsdag var en stor succes for Karla og familien.

SEKSUEL SUNDHED - Alle mennesker har naturlige lyster og det har ældre mennesker også. Sex og i det hele taget fysisk kontakt, har en gavnlig effekt på sundheden, både fysisk og psykisk. Det kan give god mening, for hvis man er trist og nedtrykt, kan et kram give ro og tryghed.

Ældres forhold til seksualitet har ændret sig betydeligt i det seneste halve århundrede, og langt op i alderen er der nu ønske om et aktivt og tilfredsstillende sexliv. Nogle ældre fravælger sex, men cirka halvdelen af de 60-årige mænd og kvinder har seksuel lyst, og har samleje min. 1 gang månedligt.

Karla bor ganske vidst alene, men seksuelle lyster kan også opstå ved hende. Ens livskvalitet blives som sagt øget ved sex og kram.

SJOV (da det er sundt at grine) - I ordets forstand er det sundt at grine. Man kan også kalde det at grine for en slags "indre form for motion", og latter er godt for mange ting. Latter styrker immunforsvaret; man kan faktisk måle flere hvide blodlegemer efter et godt grineanfald.

Endofiner er kroppens naturlige smertestillende og mængden af endorfiner øges når man griner.

Latter kan reducere stress. Når vi griner styrkes immunforsvaret og kan som sagt virke smertelindrende. Derudover kan det også reducere stresshormoner med op til 70 %. Præcist som motion øger latteren mængden af endorfiner i hjernen og udløser signalstofferne dopamin og serotonin.

Når vi som SSA’er er hos Karla, skal vi have et smil på læben da det smitter, og hvis Karla er i humør til det, så sige en sjov sætning, som vil få Karla til at grine. Dette øger også Karla’s livskvalitet. Fordi hvis der ingen grin er i hverdagen, så daler Karlas livskvalitet.

SOIGNERING - HERUNDER HYGIEJNE - Hvis man som Karla fremstår ren og vel – soigneret, får man en øget livskvalitet. Hvis man tværtimod ikke går op i sin hygiejne eller får hjælp til et ugentligt bad af en SSA, så daler ens livskvalitet. Ved renlighed bevarer man Karlas sundhed og velbefindende.

STOFFER - Vi kan ikke inddrage stoffer til vores arbejde med Karla. Men vi kan kommentere på at stoffer ikke fremmer ens sundhed eller velvære på nogen måde. Tværtimod er stoffer med til at ødelægge ens helbred.

# data[].attributes.headline
Hvordan vil I håndtere situationen hvis I oplever at borgerne I kommer ved, drikker for meget i forhold til sundhedsstyrelsens anbefalinger? 

# data[].attributes.subject
Hvordan vil I håndtere situationen hvis I oplever at borgerne I kommer ved, drikker for meget i forhold til sundhedsstyrelsens anbefalinger? 

# data[].attributes.body
Vi vil som SSA’er tage en fordomsfri dialog med at starte samtalen på følgende måde ”For bedst muligt at kunne udføre pleje i dit hjem, er jeg nødt til at spørge lidt ind til dine kostvaner, rygning, motions- og alkoholvaner.

Hvis borgeren herefter nikker genkendende til at alkoholen fylder for meget, og er indstillet på at få folk, så vil vi i fællesskab med borgeren lave en plan for at reducere alkoholforbruget og efterfølgende vil vi spare med vores kollegaer.

Vi må aldrig være formanede og skal huske vores faglighed. Når vi tager en sådan dialog med en borger, kan vi som gevinst forklarer borger hvor godt det vil være f.eks. helbredsmæssigt at reducere indtagelse af alkohol.

# data[].attributes.headline
Hvad for nogle af de pædagogiske teorier vil du kunne anvende i situationen med alkoholforbrug? 

# data[].attributes.subject
Hvad for nogle af de pædagogiske teorier vil du kunne anvende i situationen med alkoholforbrug? 

# data[].attributes.body
Vi har som fagperson omsorgspligt over for borger, og hvis vi ikke kan løse problemet i samarbejde med borger, så skal vi gå til nærmeste leder og hører hvordan vi så får løst overstående problem.

# data[].attributes.body
Karla: Mille

SSA: Christian

SSA-elev: Rikke.

Karlas KOL gør at hun ikke kommer ret meget ud. Selvom hun har et godt netværk, mærker hun stadigvæk ensomhed.

SSA og elev besøger Karla:

SSA spørger ind til hvordan Karla har det, og om hun har drukket af kanden med saft der blev sat frem. Vi har lavet et væskeskema, som viser hun ikke får nok at drikke. vi får en lille snak om mad og drikke og kostråd.

Karla og SSA-elev snakker om det dejlige vejr, og SSA-elev spørger hvornår hun sidst har været udenfor lejligheden. Den har jo heldigvis elevator lige udenfor døren.

De snakker om hvor svært Karla synes det er ikke at kunne komme udenfor, da hun er generet af pollen. Vi snakker om, at pollen ind allevegne, og hvor glad hun vil være for at mærke solen og varmen, og ikke mindst sanse livet udenfor.

Det lykkes for SSA og SSA-elev at overtale Karla. Efterfølgende kører SSA Karla ud til elevatoren sammen med SSA-elev.

# data[].attributes.body
Karla er den borger som vi vil tage udgangspunkt i med henblik på overstående opgave sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse.

Info om Karla:

110 år.

Bor i egen lejlighed i Herning.

Livsstilssygdom: KOL.

Funktionsevne: 2.

Indsatser: Morgen, middag og aften

Indsatser:

Støtte til bad og øvrig daglig soignering

Støtte til af- og påklædning

Støtte til toiletbesøg

Støtte til måltider -anrettelse og tilberedning

Støtte til bevægelse

Støtte til rengøring og tøjvask

Støtte til medicinhåndtering

Problemstilling: Karla har ikke været ude af egen lejlighed i mange år. Som SSA skal vi motiverer Karla til at komme mere ud af lejligheden - dog med henblik på at vi skal være opmærksom på hendes KOL.

# data[].attributes.body
SSA står med elev og forklar om væske og ernæringsskema. Fiberig kost og protindrik.

Fortæl om BMI tal.

Vigtigt at bibeholde hendes kost, da det er vigtigt i forhold til hendes KOL.

Borgeren er stillesiddende, da hun har slået foden.

Væskeskema skal registeres hver dag.

Vejning er en gang om ugen, og det skal også registeres.

Karla spørges om hun har talt med sønnen om det ugentlige indkøb.

# data[].attributes.body
Hvordan naturen påvirker ældre mennesker?

Nogle ældre kan bruge naturen som genoptræningsted.

Naturen kan for ældre være sundhedsfremmende og sygdomsforbyggende.

Nogle ældre får genskabt deres barndomsminder.

Nogle ældre kommer i bedre humør og få ro i sindet.

# data[].attributes.body
Spise situration: Anretning, væske skema og scocial samværd

husk inden der skal anrettes hvilke værnemidler skal der så benyttes og hvorfor?

SÅ skal der anrettes mad (tale om hvorfor vi anretter sådan bruge faglig viden, forklar vigtigheden af at der kommere mere fyld på en mad end hvis hun skulle spise to små, istedet for et højbelagt rugbrød. 1 stykke er jo altid nemmere at forholde sig til) ved besøget, der skal laves scocial samværd under spisning en god samtale for at se om det øger appetiten og mindsker ensomheden og risikoen for en depression også skal der sammentidig føres væske skema.

der rengøres efter mad og Karla bliver spurgt om der var andet vi kunne hjælpe med for nu.