# data[].attributes.attachment_caption
Luka Slavonski Brod je smještena na lijevoj obali rijeke Save, 4 km jugoistočno od grada Slavonskog Broda, na granici Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, u neposrednoj blizini čvorišta željezničkog koridora X i cestovnog koridora Vc te je međunarodna ulazna luka Europske unije.

# data[].attributes.body
Četri poslovna grada su Zagreb, Budimpešta, Beograd i Sarajevo

# data[].attributes.body
Luka Slavonski Brod je važno prometno čvorište koje igra ključnu ulogu u povezivanju Slavonije s logističkim centrima u Hrvatskoj i šire. Kao riječna luka na rijeci Savi, Luka Slavonski Brod omogućava transport robe i putnika te pruža mogućnosti za razvoj logističkih i distribucijskih centara u regiji.

Povezanost Luke Slavonski Brod s logističkim centrima temelji se na njenoj geografskoj poziciji i infrastrukturi. Kao važna točka na ruti Dunav - Sava - Jadran, luka omogućava transport robe iz unutrašnjosti Slavonije prema Jadranu i dalje prema europskim tržištima. Osim riječnog prometa, luka je povezana i s cestovnom i željezničkom mrežom, što olakšava brzu i učinkovitu distribuciju robe.

Logistički centri u blizini Luke Slavonski Brod imaju koristi od njenog položaja kao ključne točke za uvoz i izvoz robe. Uz povezanost s važnim prometnicama i transportnim sustavima, ovi centri mogu efikasno distribuirati robu prema različitim destinacijama unutar Hrvatske i šire.

Petar Šavuk

Luka Šajfar

Jakov Jakšić

Darin Hošić

# data[].attributes.body
Luka Slavonski Brod orijentira se prema Bosni i Hercegovini, Srbiji i Mađarskoj.

Ta luka većinom prima robu sa istoka (npr. Kina).

luka slavonski brod je povezana željeznicom i spojena je koridorom 5C.

Ova luka prima većinom vlakove iz Mađarske, Srbije i Bosne i Hercegovine.

Najviše se orijentiraju prema gradu Beogradu.

# data[].attributes.body
najviše rade sa kontejnerima

cestovni i željeznički promet

domaća roba prevozi se vlakom i carini se u Rijeci

carinsko skladište tipa 1( JAVNO SKLADIŠTE)- služi za uvoz ili izvoz robe, bavi se carinjenjem

s drugom tvrtkom imaju ugovor vezano uz otpremu robe jer nemaju dozvolu za poslove oko otpremanja i carinjenja robe, imaju dozvolu samo za skladištenje robe

tvrtka Viator Vektor obavlja poslove oko carinjenja i otprema robe za luku Slavonski Brod

geoprometni položaj im je jako bitan za terminal jer je blizu autocesta

robu samo skladište, te ju po zahtijevu klijenta mogu prepakiravati, a poslove oko dorade nemaju (roba kako dođe tako ode)

sve je bazirano na intermodalnim transportima

dolazi roba rijekom i prebacuje se na željeznicu i na kamione

rade samo sa lukom Rijekom luka Kopar dolaze zeljeznicom i idu na carinjenje u Zagreb

trenutno vodni promet ne rade jer rijeka Sava nije plovna

# data[].attributes.body
luci Vukovar glavna orijentacija je sjeverna Bosna i Hercegovina zbog industrije.

Također se orijentira po Mađarskom gradu Budinpešti. Ova luka koristi željeznicu Vukovar-Vinkovci.

Patrik Jakopović 4.E

Patrik Knežević 4.E

Fabrijan Dragila 3.E

Petar Udovičić 3.E

# data[].attributes.attachment_caption
Kran za prekrcaj- služi za prekrcaj kontejnera.

# data[].attributes.body
Pored manipuliranja kontejnerima, Luka Slavonski Brox pruža i dodatne usluge kao što su: punjenje, pražnjenje, kemijsko i obično čišćenje, PTI inspekciju te dr. povezane radove.

# data[].attributes.attachment_caption
Kada smo došli u luku Slavonski Brod vodič nas je naučio kako luka posluje i zašto je dobro da je na tom položaju jer je najpristupačnije. To je luka koja radi kroz cijelu godinu i prima pakete najčešće iz Srbije i BiH. Pokazali su nam kako koriste dizalice za prijenos tereta i kontejnera. Skladište se nalazilo pored tračnica za brži ukrcaj i iskrcaj.

# data[].attributes.body
Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Luka slavonski brod je već dosta razvijena jer se kroz zadnjih par godina dosta ulaže u nju te se nastavlja razvijat. Luka trenutno još uvijek nema toliko razvijenu željeznicu je ove godine planiraju ulagati u željezničku prugu te je napraviti da je više funkcionalna. Također plan je ulagati u proizvodnju benzinske pumpe koja bi omogučila brodovima koji dodu tamo utovarat ili istovarat robu da se natankaju. Te najviše od svega planiraju ulagati u digitalizaciju cijelog procesa i nastojanjem koristiti više struje i elektronike ,manje goriva za procese u kojima je to moguće da pokažu kako su i oni ekološko osvješteni.

# data[].attributes.body
- jedina Hrvatska luka na Dunavu

- plovno je 365 dana u godini

- brod može prevesti 1600-1700 tona

- imaju 4 dizalice

- prve dvije dizalice su donirane

- granična kontrola se odvija u Vukovaru

- nemaju zatvoreno skladište samo otvoreno i natkriveno

- luka Vukovar ne radi carinjenje, prepakiravanje robe niti doradu

- uloga terminala je opcenito prekrcaj tereta, prihvat putnika tj. kruzera , dokumentacija, otprema i doprema robe

Leonarda Marjanica 4.e

Lana Gračanin 4.e

Luka Dravinac 3.e

Matko Palić 3.e

# data[].attributes.body
Bili smo u posjeti luke Slavonski brod koja je rijecna luka, radnici su bili gostoljubivi. Vidjeli smo vanjsko i unutranje skladiste, lunu. Saznali smo koje tehmologije koriste, a jedna od tih tejnologija je Sinesis koja se koristi za robno knjigovodstvo, za financijsko knjigovodstvo. Iskoristenost carine ukljucuje pdv i carinu. Vodi se u brutokilaži. Ulaz od 150-200 kg u brutu. Imaju odobrenje za skladišno. Imaju viatro vector koji ima svu dokumentaciju za sve prihvate roba. Sinesis se koristi i kod slanja robe van skladišta. Koristi se u carinskom postupku

# data[].attributes.body
Luka Vukovar predstavlja još jedno važno prometno čvorište u Hrvatskoj, koje ima značajnu povezanost s logističkim centrima u regiji. Smještena na rijeci Dunav, Luka Vukovar ima ključnu ulogu u transportu robe i putnika te pruža mogućnosti za razvoj logističkih i distribucijskih centara u okolici.

Povezanost Luke Vukovar s logističkim centrima temelji se na njenom položaju na Dunavu, jednoj od najvažnijih europskih prometnica, koja omogućava transport robe iz unutrašnjosti prema Crnom moru i dalje prema europskim tržištima. Luka Vukovar je povezana i s cestovnom i željezničkom mrežom, što olakšava brzu distribuciju robe prema različitim destinacijama.

Logistički centri u blizini Luke Vukovar imaju koristi od njenog položaja kao ključne točke za uvoz i izvoz robe te mogućnosti pretovara i skladištenja. Kroz luku prolazi veliki broj teretnih brodova koji omogućavaju transport različitih vrsta robe prema destinacijama u unutrašnjosti Hrvatske i šire.

Petar Šavuk

Luka Šajfar

Jakov Jakšić

Darin Hošić

# data[].attributes.body
Luka Koper najveća je i najvažnija luka u Sloveniji te ključna ulazna točka za robu namijenjenu srednjoeuropskom tržištu. Smještena na sjevernom Jadranu, konkurira lukama Rijeka i Trst zbog svoje dobre prometne povezanosti i modernih terminala.

Ključne karakteristike Luke Koper:

• Raznovrsnost terminala – Luka ima terminale za kontejnere, generalni teret, rasute terete, tekuće terete i automobile.

• Kontejnerski terminal – Najvažniji dio luke, koji stalno raste i omogućava Kopru da se natječe s najvećim jadranskim lukama.

• Automobilski terminal – Luka Koper je jedna od najvećih europskih luka za pretovar automobila, ključna za distribuciju vozila u Srednjoj Europi.

• Željeznička povezanost – Luka je izravno povezana s željezničkom mrežom, što omogućuje brzi transport robe prema Sloveniji, Austriji, Mađarskoj i drugim europskim tržištima.

Luka Koper kontinuirano ulaže u proširenje kapaciteta, posebno u proširenje kontejnerskog terminala i modernizaciju željezničkih veza.Zbog svoje geografske prednosti, efikasnosti i stalnih ulaganja, Luka Koper ostaje jedan od najvažnijih logističkih čvorova u regiji.

Dorotea Topalović, 3.e

Magdalena Sinanović, 3.e

# data[].attributes.body
Luka Rijeka je najveća hrvatska luka i jedna od najvažnijih u sjevernom Jadranu. Smještena je na strateški povoljnom položaju, povezujući Srednju Europu s Mediteranom. Luka ima dugu povijest, a njezin razvoj je posebno ubrzan tijekom 19. i 20. stoljeća kada je postala ključno prometno čvorište Austro-Ugarske Monarhije.

Ključne značajke luke Rijeka

• Teretni promet – Luka ima terminale za kontejnerski promet.

• Kontejnerski terminal – Brajdica je glavni kontejnerski terminal kojim upravlja tvrtka APM Terminals, a u tijeku su planovi za proširenje kapaciteta.

• Naftni terminal – Omišalj na otoku Krku, koji je povezan s lukom Rijeka, ključan je za uvoz i distribuciju nafte.

• Željeznička i cestovna povezanost – Luka je povezana željezničkim i cestovnim pravcima s unutrašnjošću Hrvatske i susjednim zemljama poput Mađarske, Slovenije, Austrije i Srbije.

Planira se modernizacija infrastrukture, uključujući projekt Zagrebačke obale, koji bi trebao dodatno povećati kapacitet i konkurentnost luke. Također, sve se više ulaže u digitalizaciju i ekološku održivost.

Luka Rijeka nastoji ojačati svoju poziciju kao ključna tranzitna točka za robu namijenjenu europskim tržištima, konkurirajući drugim lukama u sjevernom Jadranu poput Kopra i Trsta.

Dorotea Topalović, 3.e

Magdalena Sinanović, 3.e

# data[].attributes.body
Terminal u prometnom sustavu ključna je točka za ukrcaj, iskrcaj i pretovar putnika ili tereta. On povezuje različite vrste prijevoza i omogućuje učinkovitiji promet.

Luka Koper ima bolje razvijenu infrastrukturu, posebno u kontejnerskom i automobilskom sektoru, te je trenutno glavna luka za kontejnerski promet u regiji. Njena blizina Srednjoj Europi i bolja željeznička mreža daju joj prednost.

Luka Rijeka ima potencijal za rast, posebno s novim kontejnerskim terminalom Zagrebačka obala, koji bi trebao povećati njezinu konkurentnost. Također, naftni terminal u Omišlju daje joj prednost u sektoru energetike.

Zaključak

Trenutno Luka Koper ima prednost u učinkovitosti i prometu, ali Luka Rijeka ulaže u proširenje kapaciteta i može postati ozbiljan konkurent u budućnosti. Koper bolje koristi svoju željezničku povezanost i razvijene terminale, dok Rijeka ima veći potencijal u energetskom sektoru i planira infrastrukturni razvoj koji bi je mogao približiti konkurenciji.

Dorotea Topalović, 3.e

Magdalena Sinanović, 3.e

# data[].attributes.body
Viličar ili viljuškar je ime za industrijsko vozilo koje služi za prijenos i dizanje materijala.

Za rukovanje teretima koje valja smjestiti jedan na drugi, odnosno po visini, služe viljuškari (viličari) i portalna kola.

# data[].attributes.body
Konecranes RMG postavlja novi standard za intermodalno rukovanje kontejnerima. Izgrađen je na iskustvu s terena i nudi širok raspon značajki pomoći rukovatelju. I mogućnost prelaska na koncept nadziranog rada ili daljinskog upravljanja ako odlučite zakoračiti na put do automatizacije luka.

# data[].attributes.body
Riječna luka Vukovar je također u razvoju no u Riječnu luku Slavonski Brod se ulaže puno više novaca i vremena. Luka Vukovar je površinski manja te je na lošijij geografskoj poziciji zbog vremena jer je u Vukovaru u većini losije vrijeme te ima puno vjetra. No zbog plovnosti Dunava luka radi svih 365 dana u godini. Te za razvoj planiraju ulagati u strojeve te povećati skladište.

# data[].attributes.body
Kontejner je prenosivi spremnik normiranih izmjera koji služi za ukrcaj, prijevoz i skladištenje robe na putu od proizvođača do odredišta. Najčešće se izrađuje od čelika, rjeđe i od aluminija, stakloplastike ili ukočenoga drva, a vršni okovi kontejnera, koji omogućuju zahvat dizalicama, redovito su čelični.

# data[].attributes.headline
Usporedba luke Slavonski Brod i luke Vukovar

# data[].attributes.subject
Usporedba luke Slavonski Brod i luke Vukovar

# data[].attributes.body
Usporedba riječne Luke Slavonski Brod i Luke Vukovar pokazuje sličnosti i razlike u njihovim karakteristikama, položaju, prometnoj povezanosti te doprinosu regionalnom i nacionalnom gospodarstvu

Prometna povezanost:

Obje luke su povezane s cestovnom i željezničkom mrežom, što olakšava brzu distribuciju robe prema unutrašnjosti i šire.

Obe luke su povezane i s europskim vodnim putem, što omogućava transport robe brodovima prema drugim europskim zemljama.

Petar Šavuk

Luka Šajfar

Jakov Jakšić

Darin Hošić

# data[].attributes.body
Portalne dizalice s gumenim gumama, također poznate kao RTG-ovi, osnovna su oprema u brodarskoj industriji. Ove dizalice su dizajnirane za učinkovito i djelotvorno rukovanje kontejneriziranim teretom u lukama i terminalima. Sa svojim inovativnim dizajnom i gumiranim gumama, RTG-ovi se mogu lako kretati lučkim objektom, manevrirajući oko prepreka i usmjeravajući kontejnere do odredišta.

# data[].attributes.body
Luka-Vukovar d.o.o. je jedina riječna luka u Hrvatskoj smještena na desnoj obali rijeke Dunav koja svojom klasom plovnosti VIc u ovom dijelu omogućava dostupnost plovidbe 365 dana u godini.

Republiku Hrvatsku i ima njezinu osobnu zaštitu. Ukupna površina lučkog područja iznosi 38,5 hektara , a dužina operativne obale, koje uključuje četiri veza, iznosi 450m.

# data[].attributes.body
Riječne luke Vukovar i Slavonski Brod imaju slične funkcije ali se razlikuju u svojoj veličini, kapacitetu i infrastrukturi. Glavna razlika između luka je na kojoj su rijeci te je tako Vukovar plovan svih 365 dana u godini dok Luka Slavonski Brod nije. Luka Slavonski Brod se puno brže razvija te postaje sve važnija za samo industriju i transport tereta.

Marijan Kožul 4.E

Franko Jagodić 4.E

Matej Primorac 4.E

Elizabeta Šamec 3.E

# data[].attributes.body
STS (Ship-to-Shore) dizalica, također poznata kao kontejnerska dizalica, velika je portalna dizalica koja je posebno dizajnirana za utovar i istovar kontejnera s brodova u luci.

# data[].attributes.attachment_caption
prekrcanja mehanizacija kojom se kontejneri prekrcavaju s broda ili na brod

# data[].attributes.headline
Terenska nastava - Vukovar i Slavonski brod

# data[].attributes.subject
Terenska nastava - Vukovar i Slavonski brod

# data[].attributes.body
Poslovi tehničara za logistiku u riječnoj luci Sl. Brod:
- ukrcaj, iskrcaj, prekrcaj - manupulacija teretom prekrcajnim sredstvima
- carinsko poslovanje - provjera tereta i potvrda da je teret spreman za prijevoz
- rad s klijentima - sklapanje ugovora s potencijalnim kupcima prijevoznog prostora
- lučko održavanje - odrzavanje i popravci infrastrukture i transportne mehanizacije
- organizacija pristanka i dolazaka vozila u luci - koordinacija cestovnog i željezničkog prometa s riječnim prometom
- marketing i promocija luke na transportnom tržištu - ključni za privlačenje klijenata kako bi se tržište upoznalo s načinima prijevoza i za jačanje poslovanja

Poslovi tehničara za logistiku u riječnoj luci Vukovar:
- potpisivanje i pisanje ugovora - sklapanje ugovora s klijentima
- provoz, izvoz i uvoz - provoz tereta kroz tranzitne zemlje
- granična kontrola i carina - problem se javlja obzirom da carina radi od 7 do 19h, a u razdoblju od 19 do 7h dok vozilo pristane u luku mora čekati carinski pregled
- agencijske usluge - dolazak, boravak i odlazak brodova iz luke
- ukrcaj, iskrcaj i prekrcaj tereta - manipulacija teretom transportnom mehanizacijom
- multimodalnj transport - kombinacija željezničkog i riječnog prometa

Usporedba luke Slavonski Brod i Vukovar:
Luka Vukovar ima više prekrcajne mehanizacije i veći prekrcajni prostor. U luci Slavonski Brod je veci skladisni kapacitet tj veca zastita od vremenskih uvjeta. Luka Vukovar je infrastrukturno i kvalitetnije izgradena od Slavonskog broda.

Altana Obradović 3.e
Petra Ciberlin 3.e
Vanesa Bajrić 4.e
Mihaela Niković 4.e

# data[].attributes.body
Luka Slavonski Brod osnovana 2001. godine. Osnovač je Republika Hrvatska. Radius poslovanja im je 500 kilometara te smještena je na rijeci Savi koji ima izlaz na rijeku Dunav. Zbog dobre geografskog položaja ima mogućnost efikasnijeg iskroištenja prijevoza. Pojavljuje se multimodalni prijevoz, u ovome slučaju RIJEČNI-ŽELJEZNIČKI-CESTOVNI. Većinom se bave prijevozom kontejnera, godišnje planiraju vršiti pretovar između 2 milijuna do 2 milijuna i 500 tisuća naftnih derivata. Ovo planiraju obaviti kao i prijašnje navedeno uporabom multimodalnog prijvoza putem broda pa konačno ceste.

# data[].attributes.body
Broj zaposlenih: Oko 2000 radnika, rad u 2 smjene tijekom cijele godine

Struktura terminala: 12 terminala s različitim certifikatima

Dubina obale: 10 m (putnički terminal), 16,05 m (teretni terminal), najveća dubina 18,05 m

Najveći brod: 365 m, nosivost oko 6500 kontejnera

Specijalizacija terminala:

Kontejnerski terminal (brz, siguran i ekonomičan)

1. Terminal za voće i povrće

2. Terminal za rasute terete

3. Terminal za drvo

4. Terminal za živinu

5. Terminal za željezne rude

6. Terminal za žitarice (pšenica, kukuruz)

7. Terminal za kerozin

Posebne usluge: Hladnjače do -27°C, kontejneri za specijaliziranu robu

Tržište: Izvoz robe prema arapskim zemljama

Promet: Utovar i istovar robe s brodova, pretovar s vagona na kamione

# data[].attributes.body
Poslijepodne smo bili u posjetu luki Vukovar. Nismo bili dugo zbog loseg vremena, ali saznali smo o luci i o informacijskih tehnologija. Saznali smo d asu plovni 365 dana u godini, 1960 godine pocinje industrija, a i prije je postojo istovar tereta, a osaamostalili su se 2004 godine. Najgora godina im je bila 2023 sa samo 110000 istovarenih tona, a treba ih biti 30000 po mjesecu. Koriste izdatnice, a informacijsku tehnologiju koju koriste je RIS- rijecni informacijski sustav. On sadrzi sve podatke o brodu, gdje je hio utobar istovar i kolicinu robe.

Armin Muminovic

Vito Jurina

Petar Dukic

Marko Novak

# data[].attributes.body
Broj zaposlenih: 300 radnika

Struktura terminala: Riječni terminal se gradi u dva dijela

Dubina obale: 20 metara (prihvaća brodove do 18.000 TEU)

Skladišni prostor: 16 ha

Kapacitet: Može primiti najveće kontejnerske brodove na svijetu

Infrastruktura: Pristupna cesta DC403

Dnevni promet: Dolazak 400 kamiona

Ekološke mjere: Reduce, Replace, Decarbonize

Automatizacija: Ulaz potpuno automatiziran, bez carinika

# data[].attributes.body
Portalna dizalica ili portalni granik je dizalica koja ima vozno postolje u obliku portala (vrata) koja čini okvirnu metalnu konstrukciju s okomitim nogama spojenima s vodoravnim nosačem po kojem se vozi mačka za dizanje tereta

# data[].attributes.body
Kalmar je svjetski poznata tvrtka specijalizirana za proizvodnju strojeva i opreme za rukovanje teškim teretom, s dugogodišnjom tradicijom i bogatim iskustvom. S fokusom na inovacije, održivost i visoku kvalitetu, Kalmar je postao sinonim za pouzdanost u skladištu, lučkim operacijama, logistici i teškoj industriji. Kalmar strojevi ne samo da pružaju izvanredne performanse, već su i pioniri u uvođenju novih tehnologija koje mijenjaju način na koji svijet rukuje teretom.

# data[].attributes.body
Na prostoru luke postoje tri operativna željeznička kolosijeka za rukovanje brod-obala i ukrcavanje/iskrcavanje generalnog i rasutog tereta. Unutarnji cestovni sustav luke sastoji se od glavne lučke ceste, kružnog puta terminala za rukovanje materijalima, zaštićenog od vremena, i gospodarskog puta terminala za kontejnere, koji osigurava pristup sustavu javnih cesta za svaki terminal ili objekt.

# data[].attributes.attachment_caption
Stroj za prijevoz kontejnera u riječnoj luci Slavonski Brod. Koristi se za prijenos robe s riječnog na cestovni ili željeznički i obratno. 

# data[].attributes.body
Brodski kontejneri danas su nezamjenjiv dio globalne pomorske industrije. Ne samo da omogućuju siguran i učinkovit prijevoz robe, već su svojim dolaskom revolucionirali pomorsku trgovinu, postavši simbol modernog teretnog transporta. Međutim, njihova povijest nije duga kao što bi se moglo činiti – standardizirani brodski kontejner postoji tek nešto više od 60 godina.

# data[].attributes.attachment_caption
Dizalica koja je došla donacijom iz Ukrajine. Luka Vukovar ima važnu ulogu u lokalnoj ekonomiji. Kroz luku roba se lako transportira rijekom Dunav. Luka se prostire na 4.5 hektara, prima 1600t robe. Roba također dolazi vlakom što čini transport bržim. Luka Vukovar radi kroz cijelu godinu, a vrijeme zna biti dosta vjetrovito jer se nalazi na takvoj lokaciji.

# data[].attributes.body
Luka Vukovar

Gabriel Blažević 3.e

Josip Perković4.e

Montan Pavlić3.e

Josip Koletić 4.e

# data[].attributes.body
Dizelska lokomotiva, vrsta vučnog željezničkog vozila. Sam razvoj ove vrste lokomotive započeo je nakon što je Rudolf Diesel patentirao Dieselov motor

# data[].attributes.body
Transposrt se izvršava od točke A do točke B

# data[].attributes.body
Prikaz simulatora STS prekrcajnog mehanizma

# data[].attributes.body
U luci SB se prekrcavaju i prevoze isključivo krupni tereti

Luka SB ima najbolji geografski položaj zbig toga što se nalazi u blizini glavnih gradova ( Beograd, Zagreb, Sarajevo, Budimpoešta)

U luci Vukovar odvija se transport Reasutog tereta, komadnog tereta te žitarica koje se odmah pohranjuju u silose pored luke

U luci Vukovar moguća su pristaništa većih brodova zbog dubine rijeke Dunav

Paula Novoselec, 3.E

Lorena Jurišić, 3.E

Lani Poljak, 4.E

Petra Maršanić, 4.E

# data[].attributes.headline
Usporedba luke Vukovar i luke Slavonski Brod

# data[].attributes.subject
Usporedba luke Vukovar i luke Slavonski Brod

# data[].attributes.body
Mi mislimo da se luke razlikuju u svojij velicini i infrastukturi. Glavna razlika je sto je luka Vukovar plovna svih 365 dana u godini, a Slavonski Brod nije. Koriste i razlicite informacijske sustave, luka SB koristi Sinesis a, Vukovar koristi RIS.

Armin Muminovic

Vito Jurina

Petar Dukic

Marko Novak

# data[].attributes.body
Riječna luka Vukovar osnovana je 1. siječnja 1960. godine. Najveći ovlašteni kocensionar i jedini je koji se bavi prekrcajem generalnih i rasutih tereta. Od travnja 2002. godineposluje kao samostalno društvo u 100% državnom vlasništvu. Trenutni kapacitetiomogućavaju godišnji prekrcaj rova od iko 1 200 000 do 1 500 000 tona ovisno o teretu. Luka raspolaže s 5 portalnih dizalica nosivosti 5 do 6 tona, viličarima, utovarivačima, brodom i ostalom opremom koja se koristi u multimodalnom prijvozu riječne luke Vukovar.

# data[].attributes.attachment_caption
Dizalice riječne luke Vukovar koja se koristi za vrijeme promjene načina prijevoza odnosno multimodalnog prijevoza

# data[].attributes.body
LUKA SLAVONSKI BROD

Baziraju se na cestovni I željeznički promet.

Kad roba dođe imaju status pošiljatelju i primatelja te roba može tamo biti 90 dana , a kad roba odlazi ako je domaća uglavnom ide vlakom i carini se u Rijeci a ako se carini carinska roba T1 dokument ili deklaracija za izvoz robe cestovni tovarni list zato što roba ide cestom.

OBRAZAC T1 dolazi i odlazi.

Ugovor o skaladištenju sa Austrijom prikazujemo Viata vektor uugovorom otpremništva.

U carinski skladištu možemo držati domaću robu ali moramo točno naznačiti u knjigovodstvu.

Koriste "sines"

Bosna i Hercegovina ne može raditi preko obrasca T1 ali tokom ove godine Bosna ulazi te će olakšati carinske postupke.

# data[].attributes.body
U državnom su vlasništvu ali sami za sebe posluju. Luka Vukovar d.o.o najveći je ovlašteni koncesionar na lučkom području Vukovar, te je ujedno i jedini koji se bavi prekrcajem generalnih i rasutih tereta.

T2L ( roba provođena od točke a do točke b)
Sve papire priređuje za brodove koji ulaze u njihovo plovno područje.

# data[].attributes.body
Razlika u lukama je ta da luka Slavonski Brod posjeduje veće skladište u odnosu na luku Vukovar. Dok se Luka Vukovar bazira najviše na podno skladištenje.

# data[].attributes.attachment_caption
prekrcajna mehanizacija za teret - olakšan pristup vlaka na lučki terminal - Vukovar 

# data[].attributes.body
Povezano s željeznicom (Livače-Kopar) i autocestom.

Ključna za središnju EU ali posebno bitno za Njemačku i Austriju radi razvijene prometne povezanosti i važnosti za prijevoz automobila i kontejnerski promet.

Nalazi se unutar svog gravitacijskog područja, koje uključuje Sloveniju, Austriju, južnu Njemačku i druge dijelove srednje Europe, što je čini strateški važnim prometnim čvorištem.

# data[].attributes.body
Dolaskom u Luku Rijeka dočekali su nas radnici u luci koji su nam održali predavanje o samoj luci i kako ona funkcionira. Dobili smo informaciju da je luka Rijeka opremljena novim sredstvima za rad i visokom tehnologijom. Luka Rijeka smještena je duboko u Europi na Jadranskom moru. Povezana je sa željezničkim, cestovnim i pomorskim prometom. Luka Rijeka uvozi i izvozi terete većinom u afričke i azijske zemlje. Njezin lak pristup na morskom prilazu ima prirodno duboki morski prilaz koji omogućuju pristajanje najvećih brodova u svijetu. Također njezin pristup željeznici omogućuje veliki kapacitet tereta.

# data[].attributes.body
Poslovi tehničara za logistiku u luci Rijeka:

-organizacija prijevoza i pošiljaka

planiranje i odabir prijevoznog vrste kao što su cestovni, željeznički i pomorski promet

Odabir što brže i jeftinije prijevozne usluge

-transportna dokumentacija

izdavanje i nabavljanje svih potrebnih dokumentacija za transport za domaći i međunarodni promet

-carinsko posredovanje

odabir tarifa te izrada carinskih dokumenata

Potpuno pripremanje robe i njene dokumentacije za carinske poslove

-rukovanje robom

pakiranje, prepakiranje, raspakiranje, vaganje, sortiranje, paletiziranje robe

Odabir odgovarajuće ambalaže za pakiranje robe

-skladištenje i distribucija

organizacija skladišta u lukama za što veći kapacitet skladištenja

Preuzimanje i distribucija robe od terminala luke pa do skladišta luke

-osiguranje robe

organizcija i osiguranje robe prilikom utovara, istovara i skladištenja robe

Dominik Pintić 3.e

Gabriel Jovčeski 3.e

# data[].attributes.headline
Usporedba uloge terminala u prijevoznom sustavu morskih i riječnih luka

# data[].attributes.subject
Usporedba uloge terminala u prijevoznom sustavu morskih i riječnih luka

# data[].attributes.body
Uloga terminala u prijevoznom sustavu pomorskih i riječnih luka može se usporediti kroz nekoliko ključnih faktora, uključujući infrastrukturu, vrstu prometa, operativne procese i utjecaj na gospodarstvo

1. Infrastruktura i dizajn

Pomorske luke:

- Obično imaju veće terminale zbog potrebe za rukovanjem velikih brodova (npr. kontejneri, putnički brodovi)

- Sadrže specijalizirane terminale (kontejnerski, putnički, teretni) koji omogućavaju efikasno rukovanje različitim vrstama tereta i putnika

- Infrastruktura se često oslanja na dizajn koji podržava specijalizirane dizalice i skladišne prostore

Riječne luke:

- Terminali su obično manji i prilagođeni specifičnim potrebama plovidbe unutarnjim vodenim putovima

- Često se koriste jednostavniji sistemi za pretovar, kao što su plovne platforme i pristaništa

-Oslanjaju se na blizinu kopnenih veza za distribuciju

2. Vrsta prometa

Pomorske luke:

- Uglavnom se koriste za međunarodni teretni i putnički promet

- Terminali su ključni za integraciju intermodalnog transporta (kombinacija pomorskog, željezničkog i cestovnog prijevoza)

Riječne luke:

- Češće se koriste za domaći i regionalni promet, posebno u transportu tereta kao što su poljoprivredni proizvodi, građevinski materijali i sirovine

- Mogu poslužiti kao važne točke za opskrbu ruralnih područja ili regija koje nemaju direktan pristup morskim lukama

3. Operativni procesi

Pomorske luke:

- Rade na većim razmjerima s sofisticiranim tehnološkim rješenjima za praćenje i upravljanje teretom (npr. ERP sustavi, digitalizacija)

- Operacije su često složene i zahtijevaju visoku koordinaciju između različitih dionika (brodari, agenti, carinske službe)

Riječne luke:

- Mogu imati jednostavnije operativne procese i često su fleksibilnije u prilagodbi potrebama lokalnih gospodarstava

4. Utjecaj na gospodarstvo

Pomorske luke:

- Ključni igrači u globalnom prometu, utječu na međunarodnu trgovinu i razvoj gospodarstava na nacionalnoj razini

- Generiraju značajne prihode kroz pristojbe, usluge i povezanost s drugim prometnim mrežama

Riječne luke:

- Imaju važnu ulogu u lokalnim i regionalnim ekonomijama, često služeći kao ključne točke za distribuciju i opskrbu

- Pomažu u smanjenju troškova prijevoza zbog njihove blizine tržištima i resursima

Zaključak

Iako i pomorske i riječne luke imaju ključnu ulogu u prometnom sustavu, njihovi terminali se značajno razlikuju u pogledu infrastrukture, vrste prometa, operativnih procesa i utjecaja na gospodarstvo. Pomorske luke su često razvijenije i kompleksnije, dok su riječne luke više fokusirane na regionalne potrebe i lokalnu distribuciju. Ove razlike oblikuju njihovu ulogu u cjelokupnom prometnom sustavu i strateško planiranje budućih investicija i razvoja.

Luka Zmaj Dravinac 4. e

Jakov Rambo Jakšić 4. e

# data[].attributes.body
Geografsko obuhvaćanje: Hrvatska, Mađarska, Austrija, Slovačka, Češka, Bosna i Hercegovina, Srbija

Glavna funkcija: Pomorski transport i tranzit robe prema srednjoj Europi

Ključni faktori: Povezanost željeznicom i cestama, razvoj terminala, konkurencija drugih luka

Josip Bešlić 3.E

Jure Čavar 3.E

Mateo Žganec 3.E

Fabijan Dragila 4.E

Petar Udovčić 4.E

# data[].attributes.headline
Usporedba dokumentacije u pomorskoj i riječnoj luci

# data[].attributes.subject
Usporedba dokumentacije u pomorskoj i riječnoj luci

# data[].attributes.body
Dokumentacija u riječnoj luci:

Riječna teretnica je pomorska teretnica, ali za unutarnju plovidbu

Manifest tereta

Certifikat o podrijetlu robe

JCD

Dokumentacija u pomorskoj luci:

Komercijalna faktura

Certifikati

Teretnica

Uvozna carinska deklaracija

Tovarnica za željeznicu

Zaključak:

Iako postoje razlike zbog specifičnosti pomorskog i riječnog prometa, osnovna struktura dokumenata je slična jer oba oblika transporta moraju osigurati pravnu sigurnost, vlasništvo nad teretom, carinske propise i osiguranje. Morski promet podliježe strožim međunarodnim propisima zbog veće globalne trgovine, dok je riječna plovidba više pod utjecajem lokalnih pravila i propisa.

Izradile:

Klara Tomić i Ira Antunović

4.e

# data[].attributes.body
-AED certifikat: RGW je dobio certifikat ovlaštenog gospodarskog subjekta u studenom 2024

-Koncesijski ugovor: Na 50 godina

Posredstvom kojim davatelj koncesija ili više njih povjeravaju izvođenje radova jednom gospodarskom subjektu ili više njih

-Komercijalna faktura- Sadržava dokumentirane dokaze o vrijednosti

robe, te je potreban za carinjenje robe u zemlji uvoza.

Važno je da komercijalni račun sadržava sve podatke kao: naziv, broj fakture, datum i vrijeme izdavanja, popis proizvoda i usluga itd.

-Teretnica-dokaz o postojanju i sadržaju ugovora o prijevozu te dokaz gdje se teret nalazi.

Je li ukrcan na brod ili je samo primljen za ukrcaj.

Dokazuje tko je vlasnik te robe i brodar ju izdaje tek kad se roba ukrca.

Teretnica se ne izdaje sve dok roba ne dođe na odredište i dok usluga prijevoza nije plaćena.

-Uvozna carinska deklaracija-omogućuje carinskim vlastima provjeru robe, obračunavanje carinskih davanja i osiguravanje usklađenosti s propisima

-CMR- predstavlja ugovor o prijevozu između pošiljatelja i prijevoznika za prijevoz robe, a služi i kao dokaz o isporuci pošiljke.

Izdaje se ako roba ide na kamion.

Tovarnica-nalog za utovar ili popis artikala koje je potrebno utovariti u prijevozno sredstvo, obično su to artikli sa više otpremnica.

Koristi se u slučaju daljnjeg prijevoza robe željeznicom.

# data[].attributes.body
Rijeka Gateway je suvremeni kontejnerski terminal u izgradnji na sjevernoj obali Jadrana, u luci Rijeka. Projekt je rezultat zajedničkog ulaganja tvrtki APM Terminals (51%) i ENNA Logic (49%), koje su u studenom 2021. potpisale koncesijski ugovor za projektiranje, izgradnju i upravljanje terminalom na razdoblje od 50 godina. Najveći projekt u sektoru logistike u Hrvatskoj osigurao je električnu energiju iz obnovljivih izvora energije za rad svog kontejnerskog terminala. To će značajno smanjiti emisije CO2 i drugih štetnih plinova. Rijeka Gateway jedan je od najvažnijih infrastrukturnih projekata u Hrvatskoj, koji će značajno unaprijediti kapacitete Luke Rijeka i njenu ulogu u međunarodnom prometu. Smješten na sjevernom Jadranu, ovaj suvremeni kontejnerski terminal osmišljen je kako bi postao strateško čvorište za pomorski transport između Azije i Europe te ključna točka na Mediteranskom prometnom koridoru. Nakon posjete luke Rijeka GATEWAY spoznali smo puno interesantnih informacija , a koje uključuju čitav niz različitih radnji i struka ljudi koji sudjeluju u realizaciji . Potrebno organiacija i planiranje unaprijed sa tolikom količinom ljudi kjučan je fakor u realizaciji jednog ovakvog projekta uz puno novih ideja koje do sada nisu bile zastupljene u RH, dok u drugim stranim zemljama itekako jesu. Imali smo priliku probati rad na simulatoru koji se još uvijek istražuje i rade se posebne obuke za sticanje znanja u tom poslu.

Sara Burazer

Vanessa Krofak

Valentina Borić

3.e

# data[].attributes.body
Poslovi tehničara za logistiku u luci Koper:

-Organizacija prijevoza pošiljaka:

Planiranje i koordinacija prijevoza robe cestom, željeznicom, morem.

Odabir najpovoljnijeg prijevoznog puta (instradacija) za određenu pošiljku.

-Transportna dokumentacija:

Izdavanje i pribavljanje potrebnih transportnih dokumenata za domaći i međunarodni promet.

-Carinsko posredovanje:

Tarifiranje i izrada carinskih dokumenata.

Priprema robe i dokumentacije za carinjenje te vođenje carinskih postupaka.

- Rukovanje robom:

Pakiranje, prepakiranje, raspakiranje, vaganje, sortiranje, paletiziranje i uzimanje uzoraka robe.

Odabir odgovarajuće ambalaže za pakiranje pojedinih vrsta robe.

- Skladištenje i distribucija:

Organizacija skladištenja robe u lučkim skladištima.

Preuzimanje i distribucija pošiljaka prema krajnjim primateljima.

- Osiguranje robe:

Organizacija osiguranja robe tijekom prijevoza i skladištenja.

-Agencijski poslovi:

Obavljanje konsignacijskih, sajamskih i drugih agencijskih poslova vezanih uz logistiku i špediciju

Dominik Pintić 3.e

Gabriel jovčeski 3.e

# data[].attributes.body
Luka Kopar trenutno ima prednost zbog bolje željezničke povezanosti i većeg prometa (1,2 mil. TEU), ali je ograničena prostorom. Nova Luka Rijeka (Zagrebačka obala) ima veći gaz (20 m) i planirani kapacitet preko 1 mil. TEU. Ključni izazov Rijeke je poboljšanje željezničke infrastrukture, što bi moglo povećati njezinu konkurentnost u regiji.

# data[].attributes.body
Luka Rijeka je najveća hrvatska luka, dok je Luka Koper trenutno veća luka s boljom integracijom u EU tržište jer je luka Rijeka još u procesu izgradnje.

Luka Koper trenutno ima prednost u prometu i povezanosti, dok Luka Rijeka radi na poboljšanjima kako bi postala konkurentnija, luka Koper se masovno bavi uvozom automobila te općenito autoindustrije.

Dominik Pintić 3.e

Gabriel Jovčeski 3.e

# data[].attributes.body
Konsecijski ugovor

# data[].attributes.body
LUKA RIJEKA

Luka Rijeka najveća je hrvatska morska luka i specijalizirana je za prijevoz kontejnera, rasutog tereta, nafte i automobila. Povezana je željezničkim i cestovnim pravcima s unutrašnjošću Hrvatske i Europom, ali još uvijek zaostaje sa Koprom u željezničkoj povezanosti.

LUKA KOPAR (Koper)

Luka Kopar najveća je slovenska luka i jedan od glavnih rivala Rijeke. Ima snažniju željezničku povezanost s Europom, pri čemu oko 60% tereta putuje željeznicom. Kopar je specijaliziran za kontejnerski promet, rasuti i tekući teret te prijevoz automobila. Iako je trenutno logistički efikasnija od Rijeke, njezina infrastruktura također zahtijeva poboljšanje.

Zaključak :Glavna razlika između ovih luka je u njihovoj veličini i količini tereta koju prevoze. Rijeka i Kopar imaju ključnu ulogu u međunarodnoj trgovini i godišnje prevezu ogromne količine robe, dok su Slavonski Brod i Vukovar više usmjereni na prijevoz unutar regije. Dok se Rijeka i Kopar razvijaju kako bi poboljšale povezanost s Europom, Slavonski Brod i Vukovar ostaju važni za lokalni promet, ali s manjim utjecajem na globalnu trgovinu.

Lana Radaković 4.e

Marija Božić 4.e

# data[].attributes.headline
Usporedba Luke Rijeka i Koper s Lukama Slavonski Brod i Vukovar

# data[].attributes.subject
Usporedba Luke Rijeka i Koper s Lukama Slavonski Brod i Vukovar

# data[].attributes.body
Slavonski Brod i Vukovar se orijentiraju prema istočnoj Europi dok se Rijeka i Koper orijentiraju prema središnjoj Europi

Sve luke su povezane željeznicom i autocestom

Slavonski Brod i Vukovar su drugačiji zbog toga što se nalaze unutar države

Slavonski Brod i Vukovar spadaju pod riječne luke dok Rijeka i Koper spadaju u pod morske luke

Rijeka i Koper su okruženi skladištima i logističkim centrima

Rijeka i Koper su povezane sa središnjom Europom

# data[].attributes.body
LUKA RIJEKA I KOPAR

Luka Rijeka nalazi se na sjevernom Jadranu važna luka za srednju i jugoistočnu Europu, pripada Afričko-Europskom klasteru luka. Ulaže se u jačanje željezničke povezanosti kako bi postala konkurentnija u odnosu na Kopar i Trst.

# data[].attributes.body
Budući planovi

Daljnje proširenje obale i povećanje kapaciteta

terminala.

- Jačanje suradnje s državnim institucijama u

vezi s carinskim i prometnim politikama.

- Razvoj dodatne infrastrukture za učinkovitiji

protok robe, uključujući nove skladišne

kapacitete i željezničke terminale.

- Mogućnost otvaranja novih transportnih ruta

prema europskim tržištima radi povećanja

konkurentnosti 4 odnosu na druge jadranske

luke

Cilje je

- skratiti vrijeme zadržavanja kontejnera na terminalu i brže iskrcavanje robe iz terminala pomoću digitalnim upravljanjem sa joysticima

- skratit vrijeme zadržavanja kamiona na terminalu kako bi roba prevozila brže i razvoj željeznica zbog istog razloga

- imati što manji utjecaj na okoliš koristeći električnu energiju iz obnovljivih izvora energije

- Digitalizacija logističkih i carinskih procesa

radi ubrzanja manipulacije teretom.

- Uvođenje sustava privremenog smještaja robe za optimizaciju carinskih postupaka

# data[].attributes.body
TERENSKA NASTAVA- luka Rijeka i luka Kopar

Luka Rijeka jedan je od ključnih pomorskih ulaza u Hrvatsku i srednju Europu, dok je luka Kopar najveća slovenska luka i jedna od ključnih točaka za robni promet između Mediterana i srednje Europe.

Za poslove tehničara za logistiku i špediciju u pomorskoj luci bitno je:

-poznavanje pomorskog prava -carinski propisi,osiguranje tereta, regulacije o brodarstvu (registracija brodova, odgovornosti brodara), medunarodni propisi

-planiranje transporta

-skladištenje tereta-ukrcaj, iskrcaj, prekrcaj-manipulacija teretom prekrcajnim sredstvima

-koordinacija s brodarima, špediterima i carinom

-osigurati usklađenost s propisima te rješavati zastoje i nepredviđene probleme.

S obzirom na rast kontejnerskog prometa i modernizaciju luke, logističari u Rijeci sve više koriste digitalne sustave za praćenje robe i optimizaciju poslovanja.

Budući da kroz Kopar prolazi ogroman kontejnerski, automobilski i rasuti teret, logističari moraju imati dobar pregled nad cijelim procesom, koristiti napredne digitalne sustave za praćenje robe i biti spremni na nepredviđene situacije poput kašnjenja brodova ili problema s transportom.

Usporedba riječkih i pomorskih luka:

Riječne luke nalaze se uz unutarnje plovne puteve – rijeke i kanale. Ove luke omogućuju transport robe u unutrašnjosti i često su povezane sa željezničkim i cestovnim prometom. Dok pomorske luke su smještene na obali mora ili oceana i omogućuju međunarodni transport robe velikim lukama.

Riječne luke uglavnom prevoze rasuti teret, poput žitarica, ugljena i nafte, ali u manjim količinama od pomorske luke.

Riječne luke rade s manjim brodovima, koji su prilagođeni plitkim i užim vodotocima, dok pomorske luke primaju velike kontejnerske brodove, tankere, bulkcarrier stoga imaju dublje lučke bazene i veće terminale.

Petra Ciberlin 4.e

Altana Obradović 4.e

# data[].attributes.body
Luka Rijeka i Luka Koper imaju različite prednosti i specijalizacije. Luka Rijeka fokusira se na modernizaciju, automatizaciju i povećanje kapaciteta za brži protok robe. Luka Koper ima raznolikiji spektar terminala, omogućava prijevoz specijalizirane robe i zapošljava znatno veći broj radnika. Rijeka se ističe dubinom obale i kapacitetom za najveće brodove, dok Kopar pruža širi raspon usluga, uključujući hladnjače i terminale za različite vrste tereta. Ovisno o potrebama trgovine, svaka luka ima svoje prednosti u logističkom lancu.

Paula Novoselac, 4.E

Lorena Jurišić, 4.E

Leon Turkalj, 3.E

Karlo Braičić, 3.E

Rikardo Kelić 3.E

# data[].attributes.body
Luka Koper nalazi se na sjevernom Jadranu u

Sloveniji, te je najvažnija slovenska luka. Zbog svoje lokacije, konkurira lukama Trst i Rijeka u opsluživanju europskog zaleđa. Ima odličnu željezničku povezanost s europskom mrežom, što je ključno za transport robe.

Planovi razvoja

- lzgradnja novih terminala i povećanje

kapaciteta kontejnerskog terminala na preko 2

milijuna TEU godišnje.

- Modernizacija željezničkog kapaciteta kako bi

se omogućio prihvat duljih vlakova (do 750

metara).

- uvođenje novih tehnologija i automatizacije

kako bi se smanjila vremena manipulacije

teretom.

Povećanje kapaciteta za skladištenje i poboljšanje infrastrukture za intermodalni transport

- Održivi razvoį, smanjenje emisija CO2 ulaganja u ekološki prihvatljive tehnologije

# data[].attributes.body
Za razliku od luke Rijeke, luka Kopar je trenutno više razvijena. Daljnjim razvojem luka dolazi do veće konkurentnosti tih luka no i suradnje zbog geoprometnog položaja i zajednom opskrbom gravitacijskog položaja s robom. U luci Kopar dodatne potrebe za razvojem nema jer je već dodatno izgrađena za razliku od luke Rijeke koja če svoj potpuni potencijal tek doživit.

Franjo Matković 3.E

Marko Lamešić 3.E

# data[].attributes.body
Komercijalna faktura- Sadržava podatke o robi, kupcu, količini i vrijednosti robe

Potrebna za carinjenje robe u zemlji uvoza.

Obrazac ponude- mora sadržavati sve tražene podatke kao sve troškove, PDV, sve obveze vezane uz izvršenje narudžbe

Pakirna lista (Paking list)- dokument koji sadrži podatke o pakiranju, količini pakiranja, vrsti pakiranja, podatke o primatelju i pošiljatelja

Carinska deklaracija- dijeli se na uvoznu i izvoznu.

Ona je radnja ili isprava kojom deklarant zahtijeva stavljanje robe u neki od carinskih postupaka

Certifikati kao: fitosanitarini, veterinarski (prijevoz životinja), deklaracija opasnih materijala i certifikat kvalitete i analize(hrana, kemikalije)

T1 dokument- carinski postupak koji omogućuje da se roba preveze preko carinskih područja kroz EU bez plaćanja carine do konačnog odredišta

# data[].attributes.body
Luka Koper je najveća luka u Sloveniji i važna prometna čvorišna točka za srednju i istočnu Europu. Smještena je na obali Jadranskog mora i predstavlja glavnu pomorsku ulaznu točku za robu namijenjenu Sloveniji, Austriji, Mađarskoj, Slovačkoj, Češkoj i južnoj Njemačkoj. Osnovana 1957. godine. Luka ima dobre cestovne i željezničke veze s ostatkom Europe, što omogućuje brz transport robe. Luka Koper ima različite terminale koji omogućuju rukovanje širokim spektrom roba: Kontejnerski terminal – jedan od najvažnijih u regiji, s velikim kapacitetom za kontejnerski prijevoz.

Automobilski terminal – koristi se za uvoz i izvoz vozila, posebno za europsko tržište.

Rasuti teret – ugljen, žitarice, cement i druge sirovine.

Tekući teret – nafta i kemikalije.

Generalni teret – razne vrste robe koje se ne mogu smjestiti u standardne kontejnerske jedinice.

Putnički terminal – luka Koper je također odredište za kruzere koji dolaze na slovensku obalu.

Osim transportne infrastrukture, luka Koper ima skladišta, logističke centre i zone za carinjenje, čime se omogućuje efikasan protok robe kroz luku.

Sara Burazer

Vanessa Krofak

Valentina Borić

3.e

# data[].attributes.body
Luka Kopar nalazi se na zapadnom dijelu Slovenije. Kada smo došli u luku nismo smjeli izlaziti iz autobusa zato što je luka bescarinska zona. Uključuje jako dobru prometnu povezanost sa željezničkim, cestovnim i pomorskim prometom. Njezina dubina od 14m omogućuje relativan pristup skoro svim brodovima. Razvijenost u cestovnom prometu ima veliku povezanost sa različitim velikim gradovima.

Leon Babok

Marko Kojić

# data[].attributes.headline
Usporedba dokumentacije Luke Rijeka i Luke Koper

# data[].attributes.subject
Usporedba dokumentacije Luke Rijeka i Luke Koper

# data[].attributes.body
U Luci Rijeka i Luci Koper dokumentacije za poslovanje su otprilike iste. (Carinska deklaracija, komercijalna faktura)

Ali Luka Koper prijevozi više vrsta tereta iz jedne luke (žive životinje, drvo, rasuti tereti itd) zbog čega ona koristi više dokumentacija za različite vrste tereta

# data[].attributes.body
Rijeka Gateway – Novi Terminal za Multimodalni Promet

Novi kontejnerski terminal Rijeka Gateway ključni je infrastrukturni projekt koji će značajno unaprijediti prometnu povezanost Hrvatske i regije. Smješten na sjevernoj obali Jadrana, terminal omogućuje učinkovitu integraciju pomorskog, željezničkog i cestovnog prometa, stvarajući snažnu vezu s europskim transportnim koridorima.

Karakteristike i Kapacitet Terminala

Pristanište duljine 680 metara s kapacitetom od preko milijun TEU godišnje, omogućujući prihvat najvećih kontejnerskih brodova do 24.000 TEU.

Opremljen daljinski upravljanom električnom opremom za ekološki prihvatljivo rukovanje teretom.

Planirana ugradnja sustava električne opskrbe brodova s kopna smanjuje emisije i buku u luci.

Razvoj Željezničke Infrastrukture

Kako bi se poboljšala povezanost terminala s europskim tržištima, ulaže se u modernizaciju željezničke mreže:

Moderniziran je teretni željeznički kolodvor Rijeka za prihvat duljih vlakova i povećanje operativnog kapaciteta.

Uspostavljene su nove željezničke linije koje povezuju Rijeku s ključnim čvorištima:

Redovna linija Rijeka – Budimpešta (Rail Cargo Group).

Nova teretna linija Rijeka – Beograd.

Planira se izgradnja željezničke pruge Rijeka – Zagreb – Budimpešta, s očekivanim završetkom do 2035. godine.

Utjecaj na Gospodarstvo i Trgovinu

Projekt Rijeka Gateway postat će strateško središte za trgovinu i logistiku u regiji, omogućujući brži i učinkovitiji protok robe prema središnjoj Europi. Zahvaljujući modernizaciji željezničke mreže i multimodalnoj povezanosti, Rijeka jača svoj položaj kao jedna od najvažnijih luka na Jadranu i ulazna točka za robu iz Azije prema europskom tržištu.

LUČKA KOPAR (Koper)

Luka Kopar, najveća slovenska luka, predstavlja glavnog konkurenta riječkoj luci. Njezina željeznička povezanost s Europom je snažnija, pri čemu oko 60% tereta putuje željeznicom. Specijalizirana je za kontejnerski promet, prijevoz rasutog i tekućeg tereta te automobila. Iako trenutno logistički efikasnija od Rijeke, i Kopar se suočava s infrastrukturnim izazovima koji zahtijevaju poboljšanja.

Zaključak:

Glavna razlika između ovih luka leži u njihovoj veličini i količini tereta koji prevoze. Rijeka i Kopar imaju ključnu ulogu u međunarodnoj trgovini, godišnje prevoze velike količine robe, dok su luke poput Slavonskog Broda i Vukovara više fokusirane na regionalni prijevoz. Kontinuirani razvoj Rijeke i Kopra usmjeren je na poboljšanje njihove infrastrukture i učinkovitosti.

# data[].attributes.body
Za razliku od luke Kopar, Rijeka je nedavno opremljena s novim STS dizalicama. Geografski položaj ove dvije luke je relativno sličan, obje luke se nalaze na sjeveroistočnom djelu jadranskog mora. Luka Rijeka ima skoro duplo dublje pristanište. Dok se luka Kopar većinski bavi uvozom automobila i autoindustrijom, luka Rijeka je još u izgradnji te se ona planira baviti prihvatom i otpremom kontejnera za razliku od luke Kopar.

# data[].attributes.headline
Usporedba razvoja infrastrukture i pomorskog prometa između riječnih i pomorskih luka 

# data[].attributes.subject
Usporedba razvoja infrastrukture i pomorskog prometa između riječnih i pomorskih luka 

# data[].attributes.body
Razvoj infrastrukture

Pomorske luke imaju složeniju i razvijeniju infrastrukturu u usporedbi s riječnim lukama.

Ulaganja su usmjerena na:

- Modernizaciju terminala – izgradnju novih kontejnerskih i putničkih terminala s naprednom tehnologijom. Luka Rijek, prolazi kroz projekt Rijeka Gateway, koji uključuje proširenje terminala i poboljšanje prometne povezanosti.

- Automatizaciju – korištenje digitalnih sustava za praćenje robe, automatizirane dizalice i samovozeća vozila za povećanje učinkovitosti.

- Multimodalne veze – poboljšanje željezničkih i cestovnih koridora kako bi se roba brzo transportirala u unutrašnjost. Luka Koper se ističe izvrsnom željezničkom povezanosti sa srednjom Europom.

Riječne luke, s druge strane, imaju jednostavniju infrastrukturu, a njihova modernizacija često ovisi o prirodnim uvjetima rijeka.

Glavna ulaganja su u:

- Održavanje plovnih puteva – regulacija vodostaja, produbljivanje korita i izgradnja sustava za kontrolu razine vode kako bi plovidba bila moguća tijekom cijele godine.

- Povezivanje s drugim prometnim sustavima – jačanje željezničke i cestovne infrastrukture radi lakšeg transporta robe. Luka Vukovar, primjerice, poboljšava željezničke veze kako bi povećala promet.

- Manji terminali – zbog ograničenja u kapacitetu, riječne luke imaju skromnije kontejnerske i teretne terminale u usporedbi s pomorskim lukama.

Razvoj pomorskog prometa

Pomorski promet se razvija brže i ima globalni karakter. Pomorske luke povezuju različite kontinente i omogućuju trgovinu velikih razmjera. Ulaganja u veće brodove, poput megakontejnerskih brodova, zahtijevaju proširenje i produbljenje luka kako bi mogle primiti veće kapacitete.

Riječni promet je ograničen kapacitetom rijeka, sezonskim promjenama vodostaja i infrastrukturnim ograničenjima. Iako je ekološki prihvatljiv, njegov rast ovisi o ulaganjima u plovnost rijeka i boljoj integraciji s drugim prometnim sustavima.

Dok pomorske luke ulažu u visokotehnološku infrastrukturu, automatizaciju i međunarodne prometne koridore, riječne luke se fokusiraju na održavanje plovnosti, povezivanje s cestovnim i željezničkim mrežama te prilagodbu promjenjivim uvjetima rijeka. Pomorski promet raste brže zahvaljujući globalnoj trgovini, dok riječni promet ovisi o unutarnjoj logistici i kapacitetima riječnih sustava.

Elizabeta Šamec, 4. E

# data[].attributes.body
Dok pomorske luke služe kao ključne točke za međunarodnu trgovinu, riječne luke su važnije za unutrašnji transport i povezivanje s industrijskim područjima. Obje vrste luka imaju svoje prednosti i mane u zavisnosti od specifičnih potreba i prirodnih karakteristika regije.Geoprometni položaj Luke Rijeka je smještena na sjeveroistočnom dijelu Jadranskog mora, a sama luka ima ključnu ulogu u prometnoj povezanosti Hrvatske s ostatkom Europe i svijetom. Neki ključni faktori koji čine njen geoprometni položaj važnim su:

Blizina srednjoeuropskim tržištima – Rijeka se nalazi relativno blizu važnim gospodarskim centrima u srednjoj Europi, poput Italije, Austrije, Mađarske i Slovenije, što čini luku ključnim čvorištem za robnu razmjenu između Jadranskog mora i unutrašnjosti Europe.

Pristup glavnim europskim prometnim koridorima – Luka Rijeka je povezana s europskim cestovnim, željezničkim i vodnim mrežama, što omogućava lakši i brži transport roba prema drugim dijelovima kontinenta. S obzirom na to da Rijeka leži na važnoj prometnoj ruti koja povezuje Zapadnu Europu s jugoistočnom Europom, luka ima značajan utjecaj na transportnu infrastrukturu.

Zaštićena prirodna luka – Geografski položaj Rijeke također omogućuje luku da bude zaštićena od jakih vjetrova, što je čini pogodnom za siguran ukrcaj i iskrcaj tereta, čak i u nepovoljnim vremenskim uvjetima.

Razvojna potencijal luka – S obzirom na svoju blizinu i strateški položaj u Jadranskoj regiji, Luka Rijeka ima velik razvojni potencijal u budućnosti, naročito za promet robe kao što su kontejneri, energenti i drugi industrijski proizvodi.Geoprometni položaj luke Vukovar je vrlo važan, jer se nalazi na strateškom mjestu uz rijeku Dunav, koja je ključna plovna ruta u Europi.

Luka je važna zbog svoje povezanosti s Dunavom, koji omogućava plovidbu do crnomorskih luka, ali i unutar Europske unije. Kroz Dunav je moguća povezanost s velikim industrijskim područjima, poput Mađarske, Austrije, Slovačke i Rumunjske. Osim toga, Vukovar se nalazi u blizini prometnih pravaca koji povezuju istočnu i zapadnu Europu, što dodatno povećava njegovu logističku važnost.

Vukovarska luka je specijalizirana za teretni promet, posebno za prijevoz tereta poput tereta u rasutom stanju, poput žitarica, kemikalija i drugih industrijskih proizvoda. Zbog svoje pozicije, luka je i ključni prometni čvor za regionalni razvoj, a povezanost s cestovnim i željezničkim mrežama omogućava efikasan transport tereta unutar Hrvatske i prema susjednim zemljama.