# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TULEVAISUUDENKESTÄVÄN
MEDIAN TYÖKALUT

Media 2030

Tälle sivustolle on koottu Medialiiton Media 2030 -tulevaisuusselvityshankkeen materiaalit. Hankkeen tavoitteena on suomalaisen media-alan kasvunäkymien avaaminen sekä selviytymisen ja muutoksen tukeminen.

Materiaali koostuu toimialan taustaraporteista, työkaluista, haastatteluista sekä tulevaisuuden skenaarioista. Hankkeen eri vaiheiden kuvaus ja työkalut toivottavasti auttavat eri tilanteissa olevia media-alan ja graafisen teollisuuden yrityksiä niiden strategiatyössä.

​

Kuten koko elinkeinoelämään, vaikutti keväällä 2020 koronapandemia myös media-alan toimintaan. Tämän pohjalta lähdimme kartoittamaan vuoden 2020 lopussa tutkimuksia ja raportteja pandemian vaikutuksesta media-alalle ja siitä, mitä media-ala voi tulevaisuudelta odottaa ja miten siihen voidaan varautua. Mediayritysten työskentelyn tueksi löydetyt raportit löytyvät tämän sivun lopusta.

Mikä Media 2030?

Medialiitto tilasi keväällä 2018 media-alan tulevaisuusselvityshankkeen media-alan yritysten strategiatyön tukemiseksi. Hankkeen tulokset ovat tällä sivustolla. Työhön osallistui eri tavoilla noin 100 henkeä toimialalta.

Työn toteutti MindMill Network Oy.

Sivustoa on päivitetty vuonna 2020 uusilla raporteilla, tilastoilla ja koosteella koronapandemian vaikutuksista toimialaan.

Miten auttaa strategiatyössä yrityksiä, jotka toimivat median eri aloilla? Mikä yhdistää yrityksiä, kun haasteet uutismediassa, aikakausmediassa, televisiossa, radiomediassa, kirjankustantamisessa ja graafisessa teollisuudessa ovat niin erilaisia?

Vastaus on yksinkertainen: median kaikki alat ovat jatkuvan murroksen tilassa, disruptiossa, jossa liiketoiminnan perusteet, ansainta ja suhde yleisöön on määriteltävä uudelleen.

Jokaisen yrityksen tilanne on ainutlaatuinen. Yrityksen on itse löydettävä vastauksensa omista lähtökohdistaan. Medialiiton johdolla toteutetussa Media 2030 -hankkeessa, toimialan strategiatyössä, pyritään avaamaan niitä kysymyksiä, joihin vastaaminen on osa jokaista strategiaa, muutokseen reagoimista ja tulevaisuuteen valmistautumista.

Hankkeessa on painotettu kykyä tunnistaa muutosdraiverit ja niiden vaikutus liiketoimintaan lyhyellä ja pitkällä tähtäyksellä.

Toinen tärkeä elementti on kyky asemoida liiketoiminnan suhde yleisöön uudelleen, ja sitä kautta tehdä sisältöjä ja palveluja koskevia ratkaisuja.

Kolmas osa on tehdä valintoja ansainnan lähteistä: mitä kehitetään ja mihin panostetaan, kun perinteiset tulonlähteet muuttuvat tai hiipuvat.

Neljäs elementti on toteutuksen jäsentäminen. Toimeenpanoon on kiinnitetty sisältöstrategian rinnalla tässä työssä poikkeuksellisen paljon huomiota, sillä vain teot ratkaisevat. Suunnittelun asteelle jäävä strategia voi olla mediayritykselle kohtalokas.

Medialiitto on halunnut suunnata Media 2030 -hankkeen ennen kaikkea pienille ja keskisuurille mediayrityksille. Niille, joilla on vain niukasti, jos ollenkaan resursseja tehdä kattavaa tausta-analyysiä tulevaisuuteen valmistautumista varten. Tarvitaan apua sen ymmärtämisessä, miten disruptio-vaiheen strategiatyö eroaa perinteisen liiketoiminnan strategisesta ajattelusta.

​

Sivustolla esiteltävä Media 2030 -hanke, strategiatyö, syntyi 20 taustahaastattelun, kahden laajan taustaraportin, kolmen workshopin ja yhden osallistavan joukkotyöpajan tuloksena. Työn toteutuksesta vastasi Mindmill Network Oy:n toimitusjohtaja Marjaana Toiminen.

​

Lisätietoja

​

Noora Alanne

Johtaja, Uusi kasvu

noora.alanne@medialiitto.fi

​

Strategiatyö

Tulevaisuuden ennakointi, liiketoiminnan kasvun kannalta tärkeiden kysymysten määrittely ja toimeenpanon edellytykset ovat strategisen työn ytimessä. Strategiatyö-presentaatiosta löytyvät nämä kaikki. Se kiteyttää prosessin vaiheet, tärkeimmät strategiatyön aihelueet sekä kuvaa alan muutosdraiverit. Lyhyempi versio presentaatiosta on Executive summary -tiedostossa. Median nykytila -raportti on laaja analyysi kotimaisen medialiiketoiminnan tilasta vuonna 2018.

Työkalut

Näitä työkaluja voi käyttää strategiatyön tukena. Strategiatyökalu on kuvaus prosessista, jonka tuloksena strategia syntyy. Skenaario on liiketoiminnan muutoksen analyysin työkalu. Siinä tarkastellaan alaa muuttavien ilmiöiden vaikuttavuutta ja nopeutta nelikentän ja kysymyspatterin avulla. Thinkathon-työkalut ovat tehtävä-kanvaksia, joita voi käyttää osallistavaan strategiseen pohdintaan.

Pandemia

Yksi näkyvimpiä koronapandemian vaikutuksia Suomen media-alalle oli mainostulojen lasku. Huhti-kesäkuussa mediamainonnan määrä verrattuna edelliseen vuoteen laski yli 30 prosenttia. Samanlaista kehitystä on ollut havaittavissa myös kansainvälisesti. Keskimääräisesti Euroopassa mainostulot laskivat arvion mukaan 9 prosenttia. Suomessa mainostulojen lasku näkyi talousvaikeuksina ja esimerkiksi media-alan työttömyyden kasvussa.

​

Lisääntynyt kotonaolo on vaikuttanut kuluttajien mediankäyttöön. Kuluttajien siirtyminen digitaalisiin tuotteisiin on ollut käynnissä oleva kehitys, joka on tapahtunut koronan myötä nopeammin kuin on ajateltu. Koronapandemian sanotaankin tuoneen tulevaisuuden kuluttajakäyttäytymisen nykyhetkeen, ja kuluttajat haluavat enenevissä määrin määrätä itse omasta mediamaisemastaan.

Suomalaisten mediapäivä kasvoi keväällä 1,5 tuntia. Erityisesti tämä näkyi lisääntyneenä television katseluna sekä sanoma-, iltapäivä- ja ilmaisjakelulehtien lukemisena. Kansainvälisissä tutkimuksissa kotonaolon on havaittu vaikuttaneen erilaisten mediapalvelujen tilauksiin: yhdysvaltalaiset kuluttajat ovat sekä peruneet että tilanneet palveluita pandemian ja rajoitusten alettua. Niin ikään Suomessa moni mediatalo on kertonut digitilaustensa nousseen jopa 20 prosenttia.

​

Medialla on ollut tärkeä rooli tiedon välittämisessä koronasta. Pandemia on nostattanut kuluttajissa uutisnälän: kansainvälisesti kaksi kolmasosaa kuluttajista on seurannut uutisointia enemmän pandemian takia. Erityisesti tv-uutiset ja verkkouutiset ovat täyttäneet tiedon tarvetta. Samalla osa kuluttajista kertoo olevansa halukkaampia maksamaan uutispalveluista pandemiakokemusten myötä.

​

Koronapandemia ja siitä liikkuvat valheelliset tiedot ovat koetelleet kansalaisten luottamusta. Luottamus tv-uutisia kohtaan on lisääntynyt, kun taas sosiaalisessa mediassa liikkuviin tietoihin luotetaan vähemmän. Euroopan maista Suomessa on luotettu pandemian aikana journalisteihin eniten muihin maihin verrattuna.

Pandemia on tarjonnut mahdollisuuden tarkastella yritystoimintaa ja miettiä sen tulevaisuutta sekä uusia mahdollisuuksia. Lisääntynyt kotonaolo sekä erityisesti etätyö näyttäytyvät muutoksina, jotka saattavat olla pysyviä. Uutisten ja tiedon arvo kuluttajille on merkittävä, ja sitä mediayritysten tulisikin korostaa toiminnassaan. Digitaalinen jakelu ei ole enää vain vaihtoehto, vaan se on edellytys - yritysten tulisikin kehittää digitaalisten palveluiden puoltaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
TULEVAISUUDENKESTÄVÄN MEDIAN TYÖKALUT Media 2030 Tälle sivustolle on koottu Medialiiton Media 2030 -tulevaisuusselvityshankkeen materiaalit. Hankkeen tavoitteena on suomalaisen media-alan kasvunäkymien avaaminen sekä selviytymisen ja muutoksen tukeminen. Materiaali koostuu toimialan taustaraporteista, työkaluista, haastatteluista sekä tulevaisuuden skenaarioista. Hankkeen eri vaiheiden kuvaus ja työkalut toivottavasti auttavat eri tilanteissa olevia media-alan ja graafisen teollisuuden yrityksiä niiden strategiatyössä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Media-ala muuttuu jatkuvasti niin kotimaisten kuin globaalien muutostekijöiden vuoksi. Erityisesti teknologioiden, kuten robottijournalismin ja data-analytiikan, on nähty vaikuttavan media-alaan. Tämän myötä myös media-alan osaamistarpeet ovat muutoksessa. NIBSin tutkimus kartoitti media-alan nykyisiä koulutusohjelmia ja haastatteli niin yritysten kuin koulutusohjelmienkin edustajia. Tutkimuksen pohjalta media-alalle laadittiin toimenpidesuosituksia tulevaisuuden osaamistarpeita varten.

Teknologiaosaamista vahvistettava

Media-alan osaajan on tulevaisuudessa hallittava teknologinen perusymmärrys nykyistä paremmin. Tällä hetkellä teknologiaosaaminen ei ole usein vielä riittävää. "Lisäkoulutusta tarvitaan erityisesti viestintäteknologioiden toiminnallisuuteen ja käytettävyyteen liittyen, joiden roolin uskotaan kasvavan voimakkaasti vuoteen 2030 mennessä."

Niin ikään ohjelmisto-osaamiseen on lisättävä resursseja sekä koulutuspuolella että yrityksissä. Myös uudenlaisten teknologioiden, esimerkiksi virtuaalitodellisuuden, yleistymiseen on varauduttava perusteellisemmin. Uusiin teknologioihin liittyviä kokeiluja on myös lisättävä.

Journalismissa ja muussa sisällön tuottamisessa tulisi laajentaa robottien ja tekoälyn hyödyntämistä. "Analyyttinen ja luova journalismi voisivat toimia erillisinä opintopolkuina", raportissa pohditaan. Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi journalistisen työn osalta sitä, että journalisteille jää enemmän aikaa laatia laajempaa ja monipuolisempaa uutismateriaalia mekaanisen kirjoittamisen sijaan. Samalla pitää kuitenkin pitää mielessä myös perinteinen tekninen osaaminen: perustaidot on hallittava työelämään siirtyessä.

Liiketoiminta- ja työelämäosaaminen syvemmäksi

Liiketoiminnan puolella tutkimusaineiston perusteella liiketoimintaosaamista on syvennettävä kaikilla media-alan osa-alueilla. Medialiiketoiminnan ymmärtäminen nousee esille erityisesti yritysten edustajien ja muiden asiantuntijoiden haastatteluissa. Ymmärrys esimerkiksi kehittyvistä maksumalleista on tärkeää. Niin ikään markkinoinnin ja myynnin osaaminen kaikissa media-alan koulutusohjelmissa olisi tärkeää. "Myyntiosaamisen rooli korostuu moninaisella ja alati pirstoutuvalla alalla."

Freelance-työn yleisyyteen nähden yrittäjyyteen liittyviä taitoja on sisällytetty vain vähän media-alan koulutusohjelmiin. Yrittäjyyteen liittyvät perustason asiat pitäisikin huomioida koulutusohjelmissa paremmin.

Työelämä on muutoksessa, mikä pitäisi huomioida myös media-alan osaamisessa. Koulutusohjelmissa tulisikin opettaa nykyistä laajemmin yleisiä työelämätaitoja, kuten ongelmanratkaisukykyä ja ryhmätyötaitoja.

Laajemmin koulutuslaitosten tulisi edistää sisäistä poikkitieteellistä liikkuvuutta ja tarjota koulutuslaitosten välisiä kursseja. Media-alan koulutusten tulisi myös profiloitua eri painopistealueisiin.

Koulutusmaailma ja elinkeinoelämä yhteistyöhön

Koulutusmaailman ja elinkeinoelämän yhteistyötä voisi lisätä eri toimenpiteiden avulla. Näiden kahden tahon vuoropuhelua tulisi tehdä aktiivisemmin ja säännöllisemmin. Tämä toteutuisi yhteistyöprojektien kautta, joissa otettaisiin huomioon molempien osapuolten tarpeet ja yhteistyöstä saatavat hyödyt.

Yhteistyötä edistäisi myös tutkintorakenteissa huomioitavat työelämän tarpeet. "Osaajien tulisi hallita erilaisia työelämässä tarvittavia työvälineitä, kuten ohjelmistoja, sekä yleisiä työelämätaitoja." Koulutustarjoajat näkevät usein, että käytännön työn osaamisvalmiudet voidaan oppia työelämässä. Toinen vaihtoehto oppimiseen olisi lisätä opintojen aikaisia harjoittelujaksoja yrityksissä.

Tähtäin tulevaisuuteen

"Media-alan houkuttelevuutta on parannettava, jotta lahjakkaita opiskelijoita saadaan alalle riittävästi", raportissa kommentoidaan. Erityishuoli tulevaisuudenosaajien riittävyydestä on painoalalla - painoalan koulutuksen markkinointiin olisikin kiinnitettävä erityistä huomiota.

Tulevaisuudessa myös ihmisen ja koneen yhteistyöhön liittyvää koulutusta on lisättävä. Koneiden avustavan roolin hyödyt tulisi ymmärtää nykyistä paremmin. Koulutustarjoajien tulisi käsitellä tätä yhteistyötä erityisesti käytännön osaamisen kautta, sillä pelkkä teoriatasoinen käsittely ei ole enää riittävää.

Keskeisempi rooli olisi myös annettava käytettävyyskysymyksille - loppukäyttäjän yhä keskeisempi rooli on hyvä pitää mielessä. Kansainvälisillä mediatoimijoilla tämä on jo toteutumassa, kun on kehitelty käyttökokemukseltaan erinomaisia ratkaisuja. Samaan tulisi pyrkiä myös suomalaisissa mediataloissa.

Myöskään kirjoittamiseen liittyviä perustaitoja ei saa unohtaa. Tulevaisuuden tekstityypit voivat erota huomattavastikin nykyisistä. Media-alalla kielellinen osaaminen on laajempaa kuin vain kirjoittamista: myös suullisesti tapahtuva viestintä ja vuorovaikutus yleensäkin ovat jatkossa erityisen tärkeitä. "Erityisesti asiantuntijahaastatteluissa tuotiin ilmi huoli siitä, että alan osaajien suomen kielen taito on rapistumassa."

Yhteiskunnallisten perusteemojen opetukseen on keskityttävä yhä enemmän, sillä media-alaan vaikuttavat samat megatrendit kuin muihinkin aloihin, ja näitä trendejä mediaosaajien on osattava käsitellä tulevaisuuden työelämässä. Yhteiskunnallisia ja humanistisia osaamisvalmiuksia on tuotava koulutukseen entistä voimakkaammin ja käytännönläheisemmin.

NIBSin tutkimus perehtyi media-alan osaamistarpeisiin kartoittamalla nykyistä koulutustarjontaa, haastattelemalla asiantuntijoita ja koulutusinstituutioita sekä tekemällä kyselytutkimuksen yritysten ja koulutusinstituutioiden edustajille. Tutkimuksen suositukset toimivat ohjenuorana media-alan yrityksille ja koulutusta tarjoaville tahoille tulevaisuuden osaamistarpeita pohtiessa.
Mediaosaaja 2030 -loppuraportti (pdf) Media-alan tutkimussäätiö myönsi hankkeelle rahoitusta 5.11.2019 osana vuoden 2019 erityisteemaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mediaosaaja 2030 - suosituksia tulevaisuuden osaamistarpeisiin " Media-alan tutkimussäätiö

# data[].attributes.attachment_link.description
Media-ala muuttuu jatkuvasti niin kotimaisten kuin globaalien muutostekijöiden vuoksi. Erityisesti teknologioiden, kuten robottijournalismin ja data-analytiikan, on nähty vaikuttavan media-alaan. Tämän myötä myös media-alan osaamistarpeet ovat muutoksessa. NIBSin tutkimus kartoitti media-alan nykyisiä koulutusohjelmia ja haastatteli niin yritysten kuin koulutusohjelmienkin edustajia. Tutkimuksen pohjalta media-alalle laadittiin toimenpidesuosituksia tulevaisuuden osaamistarpeita varten.

# data[].attributes.headline
Media-ala on murros vaiheessa, jossa tekoälyt sekä robotit ovat arkipäiväämme

# data[].attributes.subject
Media-ala on murros vaiheessa, jossa tekoälyt sekä robotit ovat arkipäiväämme

# data[].attributes.headline
Lisäkoulutusta ja tietoisuuden jakoa, sekä koulutusalojen jalostamista

# data[].attributes.subject
Lisäkoulutusta ja tietoisuuden jakoa, sekä koulutusalojen jalostamista

# data[].attributes.headline
Somen voima tulee kasvamaan työmarkkinoilla (on jo kasvanut)

# data[].attributes.subject
Somen voima tulee kasvamaan työmarkkinoilla (on jo kasvanut)

# data[].attributes.headline
Vielä pidemmälle viety erikoistumista alalla kuin pelkästään esim. medianomi tai media-alan toteuttaja tai mediapalveluiden toteuttaja

# data[].attributes.subject
Vielä pidemmälle viety erikoistumista alalla kuin pelkästään esim. medianomi tai media-alan toteuttaja tai mediapalveluiden toteuttaja

# data[].attributes.headline
Some tulee muuttamaan perusteellisesti monia tyypillisiä työtehtäviä (on jo muuttanut monia)

# data[].attributes.subject
Some tulee muuttamaan perusteellisesti monia tyypillisiä työtehtäviä (on jo muuttanut monia)

# data[].attributes.headline
Somen painoarvo on liian suuri (vaarana muiden jääminen jalkoihin)

# data[].attributes.subject
Somen painoarvo on liian suuri (vaarana muiden jääminen jalkoihin)

# data[].attributes.headline
Enemmän käytäntöön pohjautuvaa oppimista ja työtä alalla

# data[].attributes.subject
Enemmän käytäntöön pohjautuvaa oppimista ja työtä alalla

# data[].attributes.headline
Moni asia helpottuu, kuten viestintä ja muut työtehtävät (tekoälyn ansiosta)

# data[].attributes.subject
Moni asia helpottuu, kuten viestintä ja muut työtehtävät (tekoälyn ansiosta)

# data[].attributes.headline
Koulutusta on täytynyt lisätä ja laajentaa media-alalle

# data[].attributes.subject
Koulutusta on täytynyt lisätä ja laajentaa media-alalle

# data[].attributes.headline
Uusia työtehtäviä ja työnimikkeitä alkaa ilmaantumaan

# data[].attributes.subject
Uusia työtehtäviä ja työnimikkeitä alkaa ilmaantumaan

# data[].attributes.headline
Vaaditaan paljon ammattitaitoisempia osaajia kuin mitä nykypäivänä vaaditaan työtehtäviin

# data[].attributes.subject
Vaaditaan paljon ammattitaitoisempia osaajia kuin mitä nykypäivänä vaaditaan työtehtäviin

# data[].attributes.headline
Monista työtehtävistä tulee käytännön läheisempiä kuin aikaisemmin

# data[].attributes.subject
Monista työtehtävistä tulee käytännön läheisempiä kuin aikaisemmin

# data[].attributes.headline
Markkinoinnin ja myynnin koulutus ja työllisyys tulee lisääntymään

# data[].attributes.subject
Markkinoinnin ja myynnin koulutus ja työllisyys tulee lisääntymään

# data[].attributes.headline
Koulutus menetelmiä ja koulutuksia parannetaan ja niihin panostetaan uudella tavalla (on jo nähtävissä, esim. uusille medianomeille nykypäiväisempi opetussuunnitelma)

# data[].attributes.subject
Koulutus menetelmiä ja koulutuksia parannetaan ja niihin panostetaan uudella tavalla (on jo nähtävissä, esim. uusille medianomeille nykypäiväisempi opetussuunnitelma)

# data[].attributes.headline
Vapaa taiteellisuus kuihtuu, tilalle kasvaa vahva ammattimaisuus ja erikoistuminen alalla

# data[].attributes.subject
Vapaa taiteellisuus kuihtuu, tilalle kasvaa vahva ammattimaisuus ja erikoistuminen alalla

# data[].attributes.headline
Työtehtävien murrosvaihe aiheuttaa entistä enemmän erikoisempia työtehtäviä ja näin syntyy uusia ammatteja

# data[].attributes.subject
Työtehtävien murrosvaihe aiheuttaa entistä enemmän erikoisempia työtehtäviä ja näin syntyy uusia ammatteja