# data[].attributes.body
Eutrofiering:

Eutrofiering er når gødning til planter ved hjælp fra regnvandet løber ud i søer etc. og planteplanktonet i vandet bliver større og skygger mere for solen. Det er dårligt, fordi de planter i søen skal bruge sollys(energi) i deres fotosyntese. I fotosyntesen laver planterne bl.a ilt og det er godt for dyrelivet i søen, men hvis planteplanktonet skygger kan planterne ikke lave lige så meget ilt, og hvis det går rigtig galt kan der komme iltsvind.

# data[].attributes.body
Søens cirkel afhænger af hvor meget den er forurenet af plantegødning. Jo mere  plantegødning der er i søen desto værre bliver søens cirkel.

# data[].attributes.body
Konventionelt landbrug:

Konventionelt landbrug er det mest udbredte og man kan sige det er det mest traditionelle landbrug. Det konventionelle landbrug er ikke særlig godt for miljøet, og faktisk heller ikke for mennesker. Menneskerne har ikke godt af det konventionelle landbrug, f.eks fordi konventionelle landbrugs dyr får mere antibiotika eller medicin, som kan være med til at få de konventionelle landbrugs dyr til at udvikle multiresistente bakterier, det betyder, at svinene har bakterier, som er modstandsdygtige over for flere forskellige typer antibiotika, og hvis en bondemand så er meget sammen eller tæt på de dyr kan han blive smittet af de multiresistente bakterier, og så bliver helt simple sygdomme, vi kan bekæmpe med antibiotika måske farlige, og bondemanden kunne smitte sin familie, og i værste tilfælde kunne han dø eller blive meget syg af multiresistente stafylokokkerbakterier.

Det konventionelle landbrug er dårlig for miljøet på mange måder. Når du er en konventionel bondemand kan du gøde mere, og det er ikke godt for vores grundvand. Du kan også have flere dyr på mindre plads, også for dyrene dårligere forhold, plus der er også flere efterladensskaber som heller ikke er godt for grundvandet eller miljøet i sig selv.

# data[].attributes.body
Søens dårlige cirkel

# data[].attributes.body
Søens gode cirkel

# data[].attributes.body
Liste over det, som vi bruger vand på hver dag, og hvor vi kan spare?
Vi bruger vand til bad og personlig hygiejne, toiletskyl, tøjvask, opvask og rengøring,  drikke og madlavning, og så spilder vi nok også vand, ved at lade vandet løbe.
Vi kan spare ved ikke at lade vandet løbe hele tiden, f.eks når vi børster tænder, eller når vi vasker hænder. Vi kan også tage nogle kortere bad, og afskaffe vores lejer, fordi hun går mega meget i bad, og i meget lang tid.

# data[].attributes.body
Undergrunden er en vigtig del af vandets kredsløb, fordi det  tilsætter de stoffer og mineraler vi gerne vil have i vandet. Men den nederste del af undergrunden som: et lerlag, et kridtlag – eller selve grundfjeldet kaldes den mættede zone. Den mættede zone er også grundvands-spejlet. Den hedder den mættede zone, fordi nedbøren ikke siver længere ned af, men bevæger sig ud til siderne på grund af tynde-kraften. Når nedbøren bevæger sig ud til siderne, bevæger den sig også ud til siderne efter hvor meget tryk der efter – der hvor der er mindst tryk er der mest vand – det mindste tryk er ved søer, åer og kildeudspring. På den måde kommer grundvandet naturligt ud.

# data[].attributes.body
Der er forskel på hvor meget grundvand der er visse steder i Danmark. Der er klart mere regn i øst end i vest som man kan se ved billedet. Jo mere regn der er giver det en betydning for den mængde af grundvand der er.

# data[].attributes.body
Grundvandet er nedbør, derfor afhænger grundvandet også af nedbør. Om sommeren er der derfor ikke lige så meget vand i undergrunden. For om sommeren skal planterne og jorden i sig selv bruge mere vand, fordi der er varmere og jorden er tør. Om vinteren er jorden ikke tør og planterne skal ikke bruge lige så meget vand, derfor møder man også hurtigere grundvands-spejlet, fordi det ligger højere..

# data[].attributes.body
- Saltvand udgør 97% af Jordens vand.
- Ferskvand udgør 3% af Jordens vand, og ud af de 3% er kun 30% af dem i flydende form, det vil sige at 78% af de 3% er fast bundet i fastform på polerne.

# data[].attributes.body
Det er ikke kun kalken i vandet, der er med til at give smag. Saltet i henholdsvis ferskvand, som kun udgør 3% af alt vand på kloden er også med til at give smag, de mineraler af salt der er i ferskvand er med til at give smag.

# data[].attributes.body
Der er tre tilstandsformer:
Fastform er når et stof når en temperatur lavere end sit smeltepunkt, og går fra flydendeform til fastform.

Flydendeform er når et stof når sit smeltepunkt, og går fra fastform til flydendeform
Gasform er når et stof når sit kogepunkt, og går fra flydendeform til gasform.

Formerne gælder for alle stoffer i det periodiske system(fra metaller til gasser.)

Tilstandsformerne er kemiske forbindelser og hvis man laver om på de kemiske forbindelser f.eks. ved at tilsætte et anden stof, ændres tilstandsformen i den grad at det kræver en højere eller lavere temperatur for at lave om på tilstandsformen end det gjorde originalt.

Man kan også skifte tilstandformerne ved hjælp af tryk. Hvis man udsætter et stof for højt nok tryk kan stoffet kondensere til væske. Hvis man udsætter et stof for lavt nok tryk kan stoffet koge, det kaldes også for vakuum.

# data[].attributes.body
I nogle lande er det ikke muligt at få rent vand, og det giver mange kritiske problemer.

# data[].attributes.body
Vandets kredsløb med mennerskers rolle:

# data[].attributes.body
- Det er vigtigt at vi indtager vand, men man skal passe på det ikke er urent, for ellers kan man nemlig blive syg.
- Danmark har noget af verdens bedste drikkevand. Næsten alle steder i Danmark kan man indvinde grundvand, der er egnet til fremstilling af drikkevand. Drikkevand, der er rent og smager godt.

# data[].attributes.body
Man kan ikke drikke vandet i mange andre lande, fordi der er meget klor i vandet, eller vandet er forurenet eller bare ikke renset ordentligt.

# data[].attributes.body
Vi har meget kalk i vandet, og det er med til at give smag. Det bliver også kaldt hårdt vand.

# data[].attributes.body
Grundvandet er en vigtig del af det rene drikkevand, derfor skal man ikke gøde eller på andre måder forurene de øverste jordlag, for når det så regner tager regnet de forurenende stoffer med, og til sidst ender det i grundvands magasinerne, og så bliver man nødt til at lukke pumpningen, det er også derfor man tager jordprøver, for at sørge for at det vand man pumper op ikke er forurenet.
Magasinerne fungerer som underjordiske floder, og det er der grundvandet er, og derfra pumpes det op fra.
De forskellige jordlag ned til grundvandet afgør hvordan drikkevandet smager, eller om man overhovedet kan drikke det. Den proces tager omkring 40 år.
Grundvand er meget forskelligt, men i Danmark er vi meget heldige. Vi kan nemlig pumpe ikke forurenet grundvand op af undergrunden næsten alle steder i Danmark, det kan vi både fordi jordlagene i Danmark ikke er forurenede, og derfor er der også massere af gode mineraler og smagsstoffer i vores grundvand. Vi kan også gøre det fordi vi har midlerne til at  filtrere, lufte og rense vandet så det bliver rent nok til at drikke, for vandet man pumper op af grundvandet kan ikke bare drikkes, ellers ville man højest sandsynligt blive syg.

# data[].attributes.body
Vandværket renser, lufter og filtrere grundvandet så man kan drikke det. I mange lande har man ikke nogle vandværker eller også har man ikke råd til at holde dem ordentligt, så mange putter klor i vandet istedet så kan man vaske og bade i det, men man kan ikke drikke det, fordi klor ikke er godt for kroppen at indtage.
Vandværket renser lige som de stoffer og mineraler ud vi ikke vil have i vandet. De stoffer og mineraler kommer med op når man pumper grundvandet op.
Det første der sker i vand-værket er at grundvandet kommer ind. Grundvandet er 50-100 år gammelt vand der har været igennem kredsløbet, og det er nok ikke første gang vandet har været i et vandværk.
Efter det er indsamlet, køres det igennem et "spor",(beton basin) der bliver det iltet, og nogle af de gasser og andre stoffer fra undergrunden der stadig er i vandet bliver luftet ud. De gasser og stoffer er f.eks mangal og jern. Jern er specielt et problem fordi det bliver til okker, og okker farver rigtig meget.

# data[].attributes.body
Vandforbruget i danmark er højt, vi bruger 117 l. pr. døgn.
Danske indbyggere udgør 60% af danmarks vandforbrug, det går til:

# data[].attributes.body
Vandets kredsløb starter med solen. Den varmer vandet op og vandet begynder at for-dampe. Vanddampen samler sig i skyerne og falder ned som regn. Regnen falder ned og lige så stille siver regn-vandet igennem jordlagene (ca. 100 meter jordlag) ned i grundvandet. Problemet er at nogle gange tager regn-vandet nogle dårlige ting med ned som f.eks. gødning fra markerne.
Menneskers indblanding:
- Gødning

# data[].attributes.body
Spildevand er et stort problem, i mange lande også Danmark. Spildevand er når rent drikkevand bliver brugt på en ikke nyttig måde, så man ikke kan bruge det igen, eller at man bliver nød til at rense det igen, og spilde unødvendige ressourcer.