# data[].attributes.headline
Освітній напрям "Особистість дитини"

# data[].attributes.subject
Освітній напрям "Особистість дитини"

# data[].attributes.headline
Освітній процес

# data[].attributes.subject
Освітній процес

# data[].attributes.headline
Базовий компонент дошкільної освіти. Нова редакція та поради для організації освітнього процесу

# data[].attributes.subject
Базовий компонент дошкільної освіти. Нова редакція та поради для організації освітнього процесу

# data[].attributes.headline
Щодо організації діяльності закладів дошкільної освіти у 2020/2021 навчальному році

# data[].attributes.subject
Щодо організації діяльності закладів дошкільної освіти у 2020/2021 навчальному році

# data[].attributes.headline
Перелік навчальної літератури, програм, рекомендованої МОН України для використання у закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.subject
Перелік навчальної літератури, програм, рекомендованої МОН України для використання у закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
 Заклади дошкільної освіти. Перелік навчальної літератури 

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації "Щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти у 2019/2020 навчальному році"

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації "Щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти у 2019/2020 навчальному році"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Додаток до листа МОН
від 26.06.2019 № 1/9-409
Методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти у 2019/2020 навчальному році
Методичні рекомендації розроблено з метою реалізації законів України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", інших нормативно-правових актів, що регламентують розвиток інклюзивного навчання в закладах освіти.

Національною радою реформ визнано інклюзивне навчання одним із пріоритетів розвитку держави, що є одним із основних чинників реформування системи інституційного догляду та виховання дітей в Україні.

У 2018 році Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо доступу осіб з особливими освітніми потребами до освітніх послуг" від 6 вересня 2018 року (№ 2541-VIII) внесено зміни до законів України "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про професійно-технічну освіту", "Про позашкільну освіту", зокрема щодо організації інклюзивного навчання у закладах освіти.

Необхідними умовами якісного інклюзивного навчання є:

визначення особливих освітніх потреб дитини;

підвищенням кваліфікації педагогічних працівників;

створення інклюзивного освітнього простору;

надання освітніх, психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг;

забезпечення учнів спеціальними засобами корекції психофізичного розвитку;

здійснення психолого-педагогічного супроводу дитини протягом усього періоду навчання із обов'язковим залученням батьків до освітнього процесу.

Визначення особливих освітніх потреб дитини та умов для організації інклюзивного навчання здійснюється практичними психологами та вчителями-дефектологами інклюзивно-ресурсних центрів за наслідками проведеної комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку дитини (далі - комплексна оцінка) (пункти 11-37 Положення про інклюзивно-ресурсний центр, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 липня 2018 року № 545 (із змінами), (далі - Положення про ІРЦ)).

Комплексна оцінка може проводитися за ініціативою батьків дитини або рекомендацією педагогічних працівників закладу освіти на підставі заяви батьків. Така оцінка не може проводитись примусово.

Висновок про комплексну оцінку має рекомендаційний характер і не є підставою для скерування органом управління освітою дитини з особливими освітніми потребами до певного закладу освіти, зокрема до спеціальної школи чи навчально-реабілітаційного центру.

Відповідно до статті 55 Закону України "Про освіту" (далі - Закон) право обирати заклад освіти, освітню програму, вид і форму здобуття дітьми освіти відповідного рівня мають батьки дитини. Згідно зі статтею 20 Закону у разі звернення особи з особливими освітніми потребами або її батьків до закладу освіти інклюзивна група або клас утворюється в обов'язковому порядку.

Питання організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти регламентується статтями 8 та 16 ¹ Закону України "Про загальну середню освіту" та Порядком організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 15 серпня 2011 року № 872 (із змінами) (далі - Порядок).

Оскільки у Порядку серед документів, необхідних для відкриття інклюзивного класу, зазначений витяг із протоколу засідання психолого-медико-педагогічної консультації (далі - витяг), зазначаємо, що витяги, видані до 14.12.2018, до моменту втрати чинності наказу Міністерства освіти і науки України, Академії педагогічних наук України від 07 липня 2004 року № 569/38 "Про затвердження Положення про центральну та республіканську (Автономна Республіка Крим), обласні Київську та Севастопольську міські районні (міські) психолого-медико-педагогічні консультації", чинні. Вищезазначене Положення скасовано спільним наказом Міністерства освіти і науки України, Академії педагогічних наук України від 06.09.2018 № 974/36 о.д., зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.11.2018 за № 1289/32741. У діючих нормативно-правових актах не визначено термін дії витягів, якщо в них не зазначено термін повторного звернення для консультування.

У 2019/2020 навчальному році інклюзивні або спеціальні класи утворюються на підставі заяви батьків дитини з особливими освітніми потребами, до якої обов'язково додається висновок інклюзивно-ресурсного центру та, за потреби, інших документів, визначених Порядком зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05 травня 2018 року за № 564/32016.

Звертаємо увагу, що висновок лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров'я не може бути підставою для організації інклюзивного навчання для дитини з особливими освітніми потребами.

Термін дії висновку ІРЦ не обмежений у часі, крім випадків, коли рекомендовано та визначено дату повторного вивчення.

Повторна комплексна оцінка проводиться у разі:

переходу дитини з особливими освітніми потребами з дошкільного закладу освіти в заклад загальної середньої освіти; переведення дитини із спеціального закладу дошкільної освіти, спеціального закладу загальної середньої освіти, закладу загальної середньої освіти до інклюзивної (спеціальної) групи закладу дошкільної освіти або інклюзивного (спеціального) класу закладу загальної середньої освіти;

за рекомендацією команди психолого-педагогічного супроводу дитини у разі виявлених актуальних освітніх потреб дитини в процесі навчання, наявності труднощів у засвоєнні дитиною освітньої програми або успіхів у навчанні.

Якщо особливі освітні потреби дитини визначаються фахівцями інклюзивно-ресурсного центру, то організація інклюзивного навчання у закладі здійснюється командою психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі освіти (далі - команда супроводу). Примірне положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти затверджено наказом Міністерства освіти і науки України від 08.06.2018 № 609.

Відповідно до висновку інклюзивно-ресурсного центру, індивідуальної програми реабілітації дитини з інвалідністю (за наявності), результатів психолого-педагогічного вивчення дитини команда супроводу впродовж 2-х тижнів з моменту початку освітнього процесу складає індивідуальну програму розвитку дитини з особливими освітніми потребами (далі - ІПР), яка погоджується батьками та затверджується керівником закладу освіти.

На перше організаційне засідання команди супроводу бажано запрошувати фахівця інклюзивно-ресурсного центру для отримання детальних рекомендацій щодо розроблення ІПР та особливостей організації інклюзивного навчання.

Команда супроводу визначає способи адаптації (у разі необхідності модифікації) освітнього середовища, навчальних матеріалів відповідно до потенційних можливостей та з урахуванням індивідуальних особливостей розвитку дитини. У разі потреби розробляє індивідуальний навчальний план та індивідуальну навчальну програму в закладі загальної середньої освіти та індивідуальний освітній план в закладі дошкільної освіти.

З метою коригування та визначення прогресу розвитку дитини команда супроводу переглядає ІПР у закладі загальної середньої освіти двічі на рік (у разі потреби частіше); у закладі дошкільної освіти - тричі на навчальний рік (у разі потреби частіше). Діяльність дитини оцінюється не лише з позиції набутих знань, а перш за все - з позиції прогресивного розвитку.

У разі пропуску дитиною з поважних причин великої кількості навчальних днів, виконання освітньої програми забезпечується шляхом розроблення для учня індивідуальної освітньої траєкторії, що може бути реалізована в закладі через індивідуальний навчальний план (ст. 53 Закону України "Про освіту"). Проведення корекційно-розвиткових занять в такому випадку можна здійснювати в канікулярний період, попередньо погодивши це з батьками. Проте, організація освітнього процесу не повинна призводити до перевантаження учня та має забезпечувати безпечні та нешкідливі умови здобуття освіти.

Надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг здійснюється шляхом проведення індивідуальних і групових занять, які можуть надаватися як штатними працівниками закладу, так і залученими фахівцями, в тому числі: працівниками інклюзивно-ресурсних центрів, спеціальних шкіл, навчально-реабілітаційних центрів, логопедичних пунктів та інших закладів на підставі цивільно-правових договорів. При цьому оплата праці залучених фахівців здійснюється за рахунок коштів державної субвенції, відповідно до пункту 6 Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 14 лютого 2017 року № 88 (із змінами) (далі - Порядок та умови надання субвенції).

Примірний перелік додаткових психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових занять (послуг) для осіб з особливими освітніми потребами у закладах освіти та Перелік фахівців, які проводять (надають) додаткові психолого-педагогічні і корекційно-розвиткові заняття (послуги) з особами з особливими освітніми потребами у закладах освіти визначено у додатках Порядку та умовах надання субвенції.

Звертаємо увагу, що крім основної роботи й роботи за сумісництвом, працівники закладів та установ освіти можуть залучатися до педагогічної роботи на умовах погодинної оплати праці, яка не є сумісництвом згідно з Положенням про умови роботи за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій, затвердженим спільним наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України та Міністерства фінансів України від 28.06.1993 № 43.

На відміну від роботи за сумісництвом, яка виконується лише у вільний від основної роботи час, педагогічна робота з погодинною оплатою праці в обсязі не більше 240 годин на рік, може виконуватися в межах основного робочого часу працівника з дозволу керівника державного підприємства, установи, організації без утримання заробітної плати.

Оплата праці фахівців за проведення (надання) додаткових психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових занять (послуг) здійснюється за ставками погодинної оплати праці працівників усіх галузей економіки за проведення навчальних занять у розмірах, передбачених для доцента або кандидата наук, які проводять навчальні заняття з учнями шкіл, установленими в додатку 5 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298, підвищеними на 20 відсотків за роботу з особами з особливими освітніми потребами.

Відповідні зміни щодо підвищення ставки погодинної оплати праці за роботу з особами з особливими освітніми потребами на 20 % внесені постановою Кабінету Міністрів України від 27 лютого 2019 року № 129.

Інші виплати (підвищення за педагогічне звання, надбавки за вислугу років і престижність педагогічної праці, інші надбавки і доплати) при оплаті праці фахівцям за проведення (надання) додаткових психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових занять (послуг) у Порядку та умовах надання субвенції не зазначені.

Починаючи з 2018 року у школах, в яких навчання дітей з особливими освітніми потребами організоване в інклюзивних класах, для проведення корекційно-розвиткових занять, що визначені індивідуальною програмою розвитку дитини, можуть вводитись посади вчителів-дефектологів. Відповідні зміни до Типових штатних нормативів закладів загальної середньої освіти внесено наказом Міністерства освіти і науки України від 01.02.2018 № 90. Також цим наказом введено 1 ставку асистента вчителя на 1 інклюзивний клас (було 0,5 ставки).

Щодо роботи логопедичних пунктів необхідно зазначити, що Положення про логопедичні пункти системи освіти, затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 13.05.1993 №135, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31.05.1993 за № 59, чинне. Вчителі-логопеди, які працюють на пунктах надають корекційно-розвиткові послуги усім дітям, які мають порушення мовлення, в тому числі дітям з особливими освітніми потребами. При цьому корекційно-розвиткові заняття, передбачені індивідуальною програмою розвитку дитини, такими фахівцями надаються за умови укладання з ними закладами освіти або відповідними органами управління освітою цивільно-правових договорів.

Потреба у додатковій підтримці дитини асистентом вчителя (вихователя) або асистентом дитини визначається фахівцями інклюзивно-ресурсного центру та зазначається у висновку про комплексну оцінку. При організації інклюзивного навчання у закладі освіти необхідно враховувати, що асистент вчителя (вихователя) не є персональним педагогом для одного чи декількох дітей, він надає допомогу вчителю (вихователю) в організації освітнього процесу в класі (групі), допомагає дітям з особливими освітніми потребами концентрувати увагу, сприяє формуванню саморегуляції та самоконтролю у них тощо. Наголошуємо, що освітній процес в класі (групі) з дітьми, в тому числі з особливими освітніми потребами, здійснюється вчителем (вихователем). Асистент вчителя (вихователя) є постійним учасником команди супроводу в закладі освіти. Детальніше про функції асистента вчителя можна ознайомитися у листі Міністерства освіти і науки України від 25.09.2012 №1/9-675.

В закладах освіти асистентами вчителів (вихователів) можуть працювати особи з педагогічною освітою, на відміну від асистентів дитини, якими можуть бути батьки, особи, уповноважені ними, або соціальні працівники.

Проходження атестації асистентом вчителя (вихователя) регламентовано Типовим положенням про атестацію педагогічних працівників, затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 06.10.2010 № 930, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 14 грудня 2010 року за № 1255/18550.

Посада асистента вчителя (вихователя) не передбачає присвоєння кваліфікаційних категорій. За результатами атестації асистенту вчителя (вихователя) встановлюється тарифний розряд, при визначенні якого враховуються освітній рівень працівника, професійна компетентність, педагогічний досвід, результативність та якість роботи, інші дані, які характеризують його професійну діяльність.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298 (із змінами) асистенту вчителя закладу загальної середньої освіти з інклюзивним та інтегрованим навчанням, асистенту вихователя закладу дошкільної освіти в інклюзивній групі встановлюються 10-12 тарифні розряди.

Питання оплати праці педагогічних працівників регулюються наказом Міністерства освіти і науки України від 26.09.2005 № 557 "Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ", зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03 жовтня 2005 року за № 1130/11410, та Інструкцією про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 15.04.1993 № 102, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 травня 1993 року за № 56 (далі - Інструкція).

Пунктом 4 Інструкції визначено, що посадові оклади встановлюються керівниками на основі діючих кваліфікаційних вимог і тарифних розрядів працівників відповідної кваліфікації з наступною атестацією або тарифікацією згідно з чинним законодавством.

Рішення про встановлення конкретного розміру посадового окладу (ставки заробітної плати) в межах затвердженого фонду заробітної плати відповідно до затверджених цим наказом схем тарифних розрядів приймає керівник закладу освіти.

Відповідно до пункту 3 ¹ статті 48 Прикінцевих положень Закону України "Про загальну середню освіту", а також Положення про ІРЦ в Україні розбудовується мережа інклюзивно-ресурсних центрів. За оперативними даними станом на 01.06.2019 в регіонах створено 561 інклюзивно-ресурсних центр.

Необхідно зазначити, що наукову та методичну підтримку центрів здійснюють обласні ресурсні центри підтримки інклюзивної освіти та Інститут спеціальної педагогіки і психології імені Миколи Ярмаченка НАПН України, які відповідно до Положення про ІРЦ забезпечують підвищення кваліфікації педагогічних працівників інклюзивно-ресурсних центрів.

Відповідно до Положення про ІРЦ інклюзивно-ресурсний центр є установою, що утворюється з метою забезпечення права дітей з особливими освітніми потребами віком від 2 до 18 років на здобуття дошкільної та загальної середньої освіти шляхом проведення комплексної оцінки, надання психолого-педагогічних, корекційно-розвиткових послуг та забезпечення їх системного кваліфікованого супроводу.

Річний план роботи центру розробляється на календарний рік відповідно до основних завдань, визначених Положенням про ІРЦ, та затверджується директором центру (пункту 42 Положення про ІРЦ). В літній період, як і протягом всього календарного року, фахівці центру виконують основні завдання відповідно до своїх посадових обов'язків.

При цьому необхідно зауважити, що корекційно-розвиткові заняття педагогічними працівниками центру проводяться тільки з дітьми, які не можуть отримати відповідні послуги у закладах освіти, або не відвідують дитячі садки або школи. Основними функціями центру є проведення комплексної оцінки, консультування батьків та педагогічних працівників щодо організації навчання та виховання дітей з особливими освітніми потребами.

Розрахунок вартості послуг, які надаються фахівцями інклюзивно-ресурсного центру особам з особливими освітніми потребами з інших адміністративно-територіальних одиниць та об'єднаних територіальних громад, здійснюється засновником центру (представницькими органами місцевого самоврядування об'єднаних територіальних громад, районними, міськими, районними у містах (у разі їх утворення) радами).

У своїй діяльності, в тому числі фінансово-господарській, інклюзивно-ресурсний центр підпорядковується засновнику. Фінансово-господарська діяльність інклюзивно-ресурсного центру провадиться відповідно до бюджетного законодавства, законодавства про освіту та інших нормативно-правових актів.

Відповідно до частини першої статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

На відміну від інклюзивно-ресурсних центрів, обласні ресурсні центри підтримки інклюзивної освіти не проводять комплексну оцінку розвитку дітей. Натомість такими центрами надається навчально-методична допомога педагогічним працівникам, аналізується стан організації навчання дітей з особливими освітніми потребами в області тощо. Положення про ресурсний центр підтримки інклюзивної освіти затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 22 серпня 2018 року № 617.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.04.2019 № 530 затверджено Порядок організації діяльності інклюзивних груп у закладах дошкільної освіти, яким визначено організаційні засади діяльності інклюзивних груп у закладах дошкільної освіти та форму індивідуальної програми розвитку дитини з особливими освітніми потребами.

Звертаємо увагу, що вищезазначеним Порядком унормовано кількість дітей з особливими освітніми потребами в інклюзивній групі, яка має становити не більше трьох осіб, зокрема:

одна - три дитини з числа дітей з порушеннями опорно-рухового апарату, із затримкою психічного розвитку, зниженим зором, слухом, легкими порушеннями інтелектуального розвитку;

не більше двох осіб з числа дітей сліпих, глухих, з тяжкими порушеннями мовлення;

не більше однієї дитини із складними порушеннями розвитку.

Слід зазначити, що відповідно до статті 103 3 Бюджетного кодексу України, положення якої розширюють напрями використання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами, вперше у 2019 р. постановою Кабінету Міністрів України № 129 від 27.02.2019 "Деякі питання використання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами у 2019 році" внесено зміни до Порядку та умов надання субвенції, та затверджений розподіл частини субвенції у розмірі 37 230,0 тис. грн. на організацію інклюзивної освіти дітей з особливими освітніми потребами дошкільного віку.

Зокрема, за рахунок державної субвенції здійснюється оплата таких видатків:

проведення (надання) додаткових психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових занять (послуг), що визначені індивідуальною програмою розвитку, особам з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в інклюзивних групах закладів дошкільної освіти;

придбання спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку, що дають змогу опанувати навчальну програму, для осіб з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в інклюзивних групах закладів дошкільної освіти. На придбання зазначених засобів використовується не більш як 35 відсотків загального обсягу субвенції. За наявності у закладі декількох осіб з особливими освітніми потребами з однаковими порушеннями у разі потреби можлива закупівля спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку для спільного користування.

Придбання спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку дітей з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в інклюзивних групах, здійснюється відповідно до Типового переліку спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку дітей з особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних та спеціальних групах закладів дошкільної освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 17.04.2019 № 423 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.04.2019 за № 403/33374.

За рахунок державної субвенції також вперше у 2019 р. здійснюється придбання спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку для осіб з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в спеціальних групах закладів професійної (професійно-технічної) освіти.

Директоратом інклюзивної та позашкільної освіти розроблено універсальний Типовий перелік спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку осіб з особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних та спеціальних класах (групах) закладів освіти (далі - Типовий перелік).

На сьогодні Типовий перелік направлено в Міністерство юстиції України для проведення правової експертизи та державної реєстрації.

До прийняття зазначеного проекту акта рекомендуємо при визначенні спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку, що дають змогу опанувати навчальну програму, для осіб з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в спеціальних групах закладів професійної (професійно-технічної) освіти, користуватись Типовим переліком спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку дітей з особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних та спеціальних класах закладів загальної середньої освіти (наказ Міністерства освіти і науки України від 23.04.2018 № 414).

Детально щодо розподілу та використання коштів субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами ви можете ознайомитись у листі Міністерства освіти і науки України від 05.03.2019 №1/9-110.

Важливим аспектом створення інклюзивного освітнього середовища в рамках Концепції "Нова українська школа" є забезпечення умов архітектурної доступності закладів освіти з урахуванням принципів універсального дизайну та розумного пристосування.

Звертаємо увагу, що в Україні діють нові державні будівельні норми: ДБН В.2.2-3:2018 "Будинки і споруди. Заклади освіти", ДБН В.2.2-4:2018 "Будинки і споруди. Заклади дошкільної освіти", ДБН В.2.2-40:2018 "Інклюзивність будівель і споруд". Ці норми є обов'язковими до виконання під час проектування та будівництва нових та реконструкції існуючих будівель, споруд і приміщень закладів освіти.

Дотримання вимог архітектурної доступності дозволить створити безбар'єрне і безпечне для всіх учасників освітнього процесу середовище, забезпечуючи право дітей з особливими потребами на навчання та гармонійний розвиток в освітньому просторі.

Детальніша інформація про забезпечення доступності закладів освіти для осіб з особливими освітніми потребами надана у листі Міністерства освіти і науки України від 05.04.2019 № 1/9-223.

Генеральний директор директорату
інклюзивної та позашкільної освіти Валентина ХІВРИЧ

Завантажити: Методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти у 2019-2020 н.р. (Розмір: 42.9 KB, Завантажень: 2484)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інклюзивне навчання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
інклюзивна освіта

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти у 2019-2020 н.р. - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Додаток до листа МОН від 26.06.2019 № 1/9-409 Методичні рекомендації щодо організації інклюзивного навчання в закладах освіти у 2019/2020 навчальному році Методичні рекомендації розроблено з метою реалізації законів України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", інших нормативно-правових актів, що регламентують розвиток інклюзивного навчання в закладах освіти.

# data[].attributes.headline
Організація національно-патріотичного виховання у дошкільних навчальних закладах

# data[].attributes.subject
Організація національно-патріотичного виховання у дошкільних навчальних закладах

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації "Щодо організації роботи в дошкільних навчальних закладах у літній період"

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації "Щодо організації роботи в дошкільних навчальних закладах у літній період"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ, МОЛОДІ ТА СПОРТУ УКРАЇНИ

№1/9-198 від 16 березня 2012 року

Міністерству освіти і науки, молоді та спорту
Автономної Республіки Крим,
управлінням освіти і науки обласних,
Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій
Інститутам післядипломної педагогічної освіти

Надсилаємо інструктивно-методичні рекомендації "Організація роботи в дошкільних навчальних закладах у літній період".

Просимо довести зазначену інформацію до відома працівників районних (міських) управлінь (відділів) освіти і науки.

Додаток: на 5 арк.

Заступник Міністра Б.М. Жебровський

Додаток
до листа МОНмолодьспорту України
від 16 березня 2012 року № №1/9-198

Інструктивно-методичні рекомендації
"Організація роботи в дошкільних навчальних закладах у літній період"

Діяльність дошкільних навчальних закладів у літній період спрямовується на організацію змістовного, різноманітного буття з метою оздоровлення дітей, забезпечення їхнього активного відпочинку, закріплення, уточнення, розширення запасу набутих упродовж навчального року знань, уявлень про навколишній світ і самих себе, збагачення досвіду застосування практичних умінь, навичок у процесі різних видів дитячої діяльності: рухової, ігрової, пізнавальної, комунікативно-мовленнєвої, художньої, предметно-практичної тощо.

Зміст діяльності дошкільного закладу на літній період є складовою річного плану роботи. Він розробляється перед початком нового навчального року у контексті ключових завдань діяльності дошкільного закладу, а наприкінці року (не пізніше травня) коректується, додатково заслуховується і затверджується на засіданні педагогічної ради, погоджується з районним/міським управлінням освіти й територіальною санітарно-епідеміологічною службою.

План роботи на літній період укладається з дотриманням загальної структури річного плану роботи дошкільного навчального закладу. У ньому висвітлюються:

завдання роботи дошкільного закладу на літній період;

робота методичного кабінету, методична робота з кадрами (проведення консультацій, практикумів, організація взаємовідвідувань, тематичних виставок методичної літератури, розробка примірного перспективного планування роботи з дітьми на літо та наступний навчальних рік, поповнення методичного кабінету і груп наочно-дидактичними посібниками, ігровими атрибутами, випуск газет, бюлетенів, оформлення стендів тощо);

вивчення ходу і стану літнього оздоровлення, організації життєдіяльності дітей (частіше вибіркове і тематичне, спрямоване на вивчення кола питань щодо дотримання вимог безпеки життєдіяльності, комплексного використання засобів і форм загартування, оптимізації рухового режиму, раціонального поєднання різних видів організованої і самостійної діяльності на свіжому повітрі та у приміщенні тощо);

організаційно-педагогічна робота (взаємодія із загальноосвітніми навчальними закладами, дитячими бібліотеками, іншими установами і закладами, а також співпраця з батьками вихованців: підготовка та проведення спільних свят, розваг, днів і тижнів здоров'я, екскурсії, колективні перегляди роботи з дітьми, робота консультпунктів для батьків та ін.);

робота медичного кабінету (медико-профілактичні, оздоровчі заходи; контроль за дотриманням температурного і питного режиму, норм загартування і харчування, санітарно-просвітницька робота з дітьми, батьками, педагогами щодо попередження інфекційних захворювань, отруєнь; випуск санітарних бюлетенів та ін.);

адміністративно-господарська діяльність (поточний чи/і капітальний ремонт приміщень, майданчиків, систем опалення, водопостачання, ремонт і придбання технологічного обладнання, твердого і м'якого інвентарю, благоустрій, озеленення території та ін.).

Така структура плану роботи на літній період є орієнтовною. Припустимі зміни у назвах розділів, їхньому порядку, якщо вони виправдані практичною доцільністю і надають плану більшої дієвості, реалістичності, тісніше пов'язують його з конкретними умовами діяльності даного дошкільного закладу.

Завдяки чіткому плану забезпечується систематична, раціональна й ефективна співпраця всіх підрозділів, служб дошкільного навчального закладу, можливість поетапно реалізувати основні завдання оздоровлення та освітньої роботи з вихованцями влітку, підготовки закладу до нового навчального року.

З метою організації успішного літнього відпочинку та оздоровлення дітей в умовах дошкільного навчального закладу проводиться відповідна підготовча робота, яка передбачає:

заслуховування питання про особливості організації та змісту освітньої, оздоровчої роботи у літній період на засіданні педагогічної ради дошкільного закладу в кінці навчального року;

інструктаж педагогічних, медичних працівників і технічного персоналу закладу з питань безпеки життєдіяльності дітей, пожежної безпеки, охорони праці;

консультації для вихователів та спеціалістів закладу з питань здійснення роботи в літній період;

інформування батьків про особливості перебігу літньої оздоровчої кампанії у дошкільному закладі та підготовку до неї (анкетування, батьківські збори, виготовлення інформаційних стендів, бюлетенів тощо);

поповнення оснащення методичного кабінету, груп інформаційно-інструктивно-методичними матеріалами на допомогу вихователям і батькам з питань організації та змісту літнього оздоровлення, освітньої роботи з дітьми, зокрема, щодо розпорядку дитячої життєдіяльності, харчування, перебування на сонці та у воді, праці на ділянці, проведення епізодичних і систематичних спостережень, цільових прогулянок та екскурсій, походів за межі дошкільного закладу, елементарних дослідів, ігор і вправ спортивного характеру, ігор з піском, вітром, водою та іншими природними матеріалами, створення умов для самостійної образотворчої, театралізованої, ігрової, рухової діяльності дітей тощо;

забезпечення груп іграшками, атрибутами для сюжетно-рольових, конструкторсько-будівельних, театралізованих, ігор-драматизацій, дидактичних, рухливих ігор на свіжому повітрі;

розроблення схем загартування, укладання добірок літературних творів для читання, переказування і розучування з дітьми напам'ять, допоміжних перспективних планів проведення різних видів ігор, праці, спостережень, літературно-музичних і фізкультурних свят, розваг та ін.;

ремонт, фарбування обладнання, оновлення розміток на ігрових і фізкультурному майданчиках, в тому числі для ігор з правил дорожнього руху, з елементами спорту;

ремонт тіньових навісів, відкритих басейнів та інших споруд на території закладу;

завезення піску для ігор або його заміна, облаштування пісочниць на ігрових майданчиках кришками та інші заходи.

Календарне планування освітньої роботи у літній період здійснюється вихователями на тих самих підставах, за такими ж вимогами, що й упродовж усього навчального року, помісячно. Календарному плануванню освітньої роботи на кожен день передують перспективне планування комплексів ранкової гімнастики та гімнастики після денного сну, загартувальних заходів із зазначенням назв процедур і норм загартування, форм взаємодії з батьками (назва заходу, тема, дата проведення).

Модель календарного планування освітньої роботи з дітьми педагоги обирають самі: за режимними моментами, видами діяльності, лініями розвитку тощо.

Щоб календарний план був для педагога дієвим керівництвом до дії, а не формальним документом, при його укладанні враховується специфіка організації та змісту освітньої роботи з вихованцями у літній період. Зокрема, при доборі форм організації життєдіяльності дітей, їх змістового наповнення, методів, прийомів і засобів освітнього впливу береться до уваги ймовірне утворення зведених різновікових груп, а відтак частіше передбачається робота по підгрупах, диференціація завдань і видів діяльності за домірними віку рівнями складності, тривалістю проведення, дозуваннями, прийомами педагогічного керівництва і взаємодії старших за віком дітей з молодшими.

З метою забезпечення раціонального розподілу і чергування упродовж дня фізичних, психічних навантажень та відпочинку дітей, у календарному плані передбачається оптимальне поєднання різних видів і форм організації ігрової, рухової, пізнавальної, предметно-практичної, комунікативно-мовленнєвої, художньої діяльності у чергуванні з побутовими процесами. Послідовність, тривалість, частотність залучення дітей до різних видів діяльності регулюються з урахуванням певних умов: вік дітей, погода, місце проведення, характер попередньої та наступної діяльності.

Відповідно до перспективних і календарних планів освітньої роботи, санітарно-гігієнічних норм, інструкцій з охорони життя та здоров'я дітей, інших нормативних актів, забезпечується:

максимально можливе перебування дітей на свіжому повітрі (тераси, веранди, ігрові й фізкультурні майданчики, парк, гай, берег водойми тощо);

відповідна віку тривалість денного сну;

збалансоване, збагачене вітамінами харчування;

оптимальна рухова активність;

дотримання протягом дня повітряного та водного режиму, вимог до одягу і взуття при перебуванні дітей у приміщеннях і на майданчиках.

Перебування дітей на свіжому повітрі скорочується або виключається за таких несприятливих умов: сильний вітер, температура повітря вище + 35 С у затінку, злива, гроза.

Під час ранкового прийому доцільно залучати дітей до різноманітних видів діяльності у таких формах роботи, які є домірними віку вихованців, дозволяють підвищити працездатність дитячого організму. Зокрема, можуть проводитися бесіди і розмови з підгрупами та окремими дітьми, індивідуальна робота, спостереження за об'єктами і явищами довкілля, дидактичні, рухливі (малої і середньої рухливості), конструкторсько-будівельні ігри, трудові доручення й чергування, різноманітна самостійна діяльність, робота з прищеплення навичок самообслуговування та ін.

У ранкові години після сніданку з дітьми проводиться організована навчально-пізнавальна діяльність у формі фронтальних, підгрупових занять різного спрямування: фізичного, пізнавального (в тому числі - природничого спрямування), мовленнєвого, художньо-естетичного (музичні, образотворчі, художньо-мовленнєві). Заняття носять як односпрямований, так і різноспрямований характер, широко використовуються тематичні й комплексні, інтегровані заняття, спрямовані на закріплення і використання дітьми набутих знань, умінь, навичок у практичній діяльності, нових ситуаціях. У ті дні, коли плануються екскурсія, цільова прогулянка чи прогулянка-похід (дитячий туризм) за межі дошкільного навчального закладу, заняття з фізичної культури не проводяться.

Упродовж дня з дітьми різних вікових груп організовують ігри: сюжетно-рольові, конструкторсько-будівельні, драматизації, театралізації, дидактичні словесні, з іграшками, предметами, картинками, настільно-друковані, інтелектуальні, рухливі сюжетні, безсюжетні, з елементами спортивних ігор і вправ (зокрема, футболу, баскетболу, городків, бадмінтону, настільного тенісу, катання на самокатах, велосипедах, роликових ковзанах, плавання); особлива увага приділяється організації ігор з піском, водою.

При організації життєдіяльності дітей у першу і другу половини дня передбачається також проведення:

різних видів праці (у природі, самообслуговування, господарсько-побутова, ручна/художня);

дослідів та спостережень на майданчику, вулиці, у куточку природи, лісі, полі, на луках тощо;

самостійної ігрової, художньої, рухової, пізнавальної, комунікативної діяльності;

індивідуальної роботи з окремими вихованцями чи підгрупами по 2-4 дитини за різними змістовими напрямками освітньої робот;

читання, розповідання, інсценування творів художньої літератури, бесіди на морально-етичні, побутові, особистісні теми;

різноманітних розваг: показ вистав у ляльковому, настільному, інших видах театру; дитячі концерти; фізкультурні, музичні, літературні дозвілля тощо.

У літній період значна увага приділяється плануванню і проведенню освітньої роботи з безпеки життєдіяльності дітей: правил дорожнього руху, поведінки на вулицях, у транспорті, при зустрічах з незнайомими людьми, безпечної поведінки під час відпочинку на сонці, воді, у лісі, користування електричними і газовими приладами, запобігання харчовим отруєнням і кишковим інфекціям та ін. Відповідна робота з вихованцями та їхніми родинами організується залежно від потреб виховного, розвивального або навчального впливу на них, контингенту дітей і сімей, конкретної педагогічної ситуації у групі та у зв'язку із загальною спрямованістю інших форм організації дитячої життєдіяльності.

Загартувальні процедури здійснюються на майданчиках з використанням стаціонарного і виносного обладнання (тіньових навісів, надувних басейнів, індивідуальних килимків тощо) при забезпеченні дітей необхідним одягом, взуттям, головними уборами та дотриманні норм температурного режиму, тривалості процедур, їх оптимального місця у розпорядку дня. При цьому беруться до уваги години найбільш високої сонячної активності та добових піків температури повітря у даному регіоні з метою уникнення загрози перегрівання, сонячних опіків, небезпечних навантажень на дитячий організм.

Добір форм освітньої роботи, їхній зміст у вечірні години планується у взаємозв'язку з діяльністю дітей упродовж дня (спостереження, ігри, праця, фізичні вправи, індивідуальна робота, бесіди з батьками вихованців та ін.) та з огляду на необхідність зменшення навантажень на дитину. У першу чергу, це враховується при доборі рухливих ігор і фізичних вправ, інтелектуальних завдань.

Для забезпечення оптимальної рухової активності дітей упродовж усього дня створюється активний руховий режим, який передбачає поєднання у раціональній кількості, послідовності й тривалості різних форм роботи, пов'язаних з руховою активністю: ранкова гімнастика і гігієнічна гімнастика після денного сну, щоденні фізкультурні заняття, музичні заняття, рухливі ігри, спортивні вправи та ігри з елементами спорту, прогулянки-походи (дитячий туризм), екскурсії, цільові прогулянки за межі дошкільного закладу, праця, самостійна рухова діяльність, фізкультурне дозвілля та ін.

Медико-педагогічний контроль за організацією, перебігом і станом освітньої та оздоровчої роботи у літній період покладаються на завідувача (директора), лікаря, медичну сестру, вихователя-методиста за участю інструкторів з фізичної культури і плавання, вихователів дошкільного навчального закладу. Результати контролю оприлюднюються і обговорюються на виробничих нарадах, педагогічній раді у кінці літнього періоду, висвітлюються в інформаційних бюлетенях для батьків.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
організації роботи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчальних закладах

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
літній період

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рекомендаціїї

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо організації роботи в дошкільних навчальних закладах у літній період

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ, МОЛОДІ ТА СПОРТУ УКРАЇНИ №1/9-198 від 16 березня 2012 року Міністерству освіти і науки, молоді та спорту Автономної Республіки Крим, управлінням освіти і науки обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій Інститутам післядипломної педагогічної освіти Надсилаємо інструктивно-методичні рекомендації "Організація роботи в дошкільних навчальних закладах у літній період".

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації "Щодо організації взаємодії закладів дошкільної освіти з батьками вихованців"

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації "Щодо організації взаємодії закладів дошкільної освіти з батьками вихованців"

# data[].attributes.headline
Лист МОН "Щодо організації музичного виховання у дошкільних навчальних закладах"

# data[].attributes.subject
Лист МОН "Щодо організації музичного виховання у дошкільних навчальних закладах"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.headline
Лист МОН "Щодо організації фізкультурно-оздоровчої роботи у дошкільних навчальних закладах"

# data[].attributes.subject
Лист МОН "Щодо організації фізкультурно-оздоровчої роботи у дошкільних навчальних закладах"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.headline
Наказ МОН України "Про затвердження Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді."

# data[].attributes.subject
Наказ МОН України "Про затвердження Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді."

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді, Заходів щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді та методичних рекомендацій щодо національно-патріотичного виховання у загальноосвітніх навчальних закладах

# data[].attributes.attachment_link.description
Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій. Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari. Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів... Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.

# data[].attributes.headline
Моніторинг дошкільної освіти

# data[].attributes.subject
Моніторинг дошкільної освіти

# data[].attributes.headline
ECERS-3: шкала оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.subject
ECERS-3: шкала оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ECERS-3: Шкала оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти

Дослідження якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти за методикою ECERS-3 в Україні організовує Український інститут розвитку освіти у партнерстві з Командою підтримки реформ МОН, Всеукраїнським фондом "Крок за кроком" та за підтримки ЮНІСЕФ в Україні.

Процес оцінювання якості освітнього процесу

Оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти проводять сертифіковані експерти ECERS. Експерти з оцінювання спостерігають за групою та взаємодією дітей від 3 до 5 років протягом 3 годин під час звичайного дня в дитячому садку. Вони оцінюють середовище - все, з чим та з ким взаємодіє дитина: організацію кімнат, розташування умеблювання та іграшок, взаємодію між дітьми, дітей з вихователями, вихователів з батьками, а також тривалість та ротацію занять, організацію різних видів діяльності.

Кожен з параметрів експерти оцінюють від 1 (незадовільно) до 7 (відмінно), відповідно до індикаторів. Середній бал за підшкалою обчислюється відповідно до оцінок параметрів.

Навіщо необхідне дослідження якості дошкільної освіти

Результати дослідження - підстава для формування освітньої політики, спрямованої на підвищення якості дошкільної освіти, зокрема:

оновлення змісту дошкільної освіти;

оновлення методичних рекомендацій щодо організації освітнього процесу;

підвищення кваліфікації педагогічних працівників;

приєднання до світової професійної спільноти у сфері дошкільної освіти.

ECERS - методика, зосереджена на умовах для розвитку дитини, навколо інтересів якої побудоване оцінювання. Саме по собі оцінювання не впливає на освітнє середовище, але шкала може бути орієнтиром для забезпечення якісного дошкілля. Орієнтуючись на представлені індикатори якісного дошкільного освітнього середовища, педагогічні працівники та директори закладів дошкільної освіти можуть підвищити якість освітнього процесу.

Використання шкали ECERS-3 як орієнтира дасть змогу:

сприяти індивідуалізації освіти: індикатори зосереджені на конкретній дитині, яка має можливість обрати активності, висловити чи сформувати свою думку незалежно від думки дорослих, встановити межі чи допомогти собі, усамітнившись у куточку усамітнення;

урізноманітнити види діяльності дітей у дитсадку: вільну гру, математику, мистецтво, мовлення, читання книжок, розвиток великої та дрібної моторики, музику, фізичну активність, науку та природознавство тощо;

наголосити на важливості комунікації вихователів з дитиною, зокрема чи дитина формулює запитання до кінця, а вихователь не перебиває її з відповіддю, чи персонал ставить відкриті запитання, чи вихователь відчуває динаміку групи і змінює активності, чи наявний фізичний контакт за емоційної потреби дитини, чи педагог залучає дітей до вирішення проблем;

підвищити значення середовища, в якому розвивається дитина: простору, взаємодії з однолітками та дорослими і організації дня дитини.

Як і кому використовувати друковане видання ECERS-3

Восени 2020 року до закладів дошкільної освіти та місцевих органів управління освітою надійшли примірники друкованого видання "Шкала оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти". Представники закладів, які не мають методику, можуть повідомити УІРО за електронною адресою ecers.uied@gmail.com для сприяння у її отриманні.

Для керівників закладів дошкільної освіти та вихователів вони можуть слугувати орієнтиром для поліпшення якості освітнього процесу в їхньому дитсадку. Ще до проведення дослідження у педагогічного колектива є змога ознайомитись зі змістом методики ECERS, побачити сильні та слабкі сторони їхнього закладу, а також можливості та ризики в освітньому процесі.

Відповідно методикою ECERS-3 зможуть скористатися:

заклади дошкільної освіти для рефлексії та визначення подальших цілей щодо поліпшення якості освітнього процесу;

органи управління, зокрема МОН, для узагальнення та аналізу висновків, прийняття управлінських рішень;

інституції незалежної оцінки якості освіти для експертизи і моніторингу якості дошкільної освіти в Україні загалом.

Підшкали та параметри ECERS-3

1. Простір і вмеблювання: внутрішній простір, умеблювання для догляду, гри і навчання, облаштування групового простору для гри і навчання, місця для усамітнення, візуальне оформлення простору, пов'язане з дітьми, простір та обладнання для розвитку великої моторики.

2. Повсякденні практики особистого догляду: споживання їжі, туалетно-гігієнічні процедури, здоров'язбережувальні практики та безпека.

3. Мовлення та грамотність: допомога дітям у розширенні словника, заохочення дітей до мовлення, використання персоналом книжок у роботі з дітьми та заохочення дітей до користування ними, знайомство з друкованим текстом.

4. Види навчально-пізнавальної діяльності: дрібна моторика, мистецтво, музика та рух, кубики, рольова гра, природа/наука, математичні матеріали та види діяльності, математика у повсякденному житті, розуміння зображених чисел, сприяння прийняттю різноманітності та правильне використання технологій.

5. Взаємодія: нагляд за діяльністю, пов'язаною з великою моторикою, індивідуалізоване навчання й учіння, взаємодія персоналу з дітьми та між однолітками, дисципліна.

6. Структурування програми: зміна діяльності (переходи) та час очікування, вільна гра, загальногрупові діяльності: гра та навчання.

Світова практика впровадження ECERS

Перший варіант оцінювання був створений у 1980 році в США за авторства Тельми Хармс та Річарда М. Кліфорда. Вони ж заснували Інститут оцінювання середовища раннього дитинства . Методика регулярно оновлюється та доповнюється, зокрема перевиданнями ECERS-Rта ECERS-3.

Через практичний зміст та формат ECERS був задіяний у дослідженнях якості освіти в різних країнах: у США, Великій Британії, Італії, Швеції, Німеччині, Португалії, Іспанії, Ісландії, Норвегії, Південній Кореї, Фінляндії.
Досліджуємо якість освітнього процесу ECERS-3: оцінюємо якість освітнього процесу по-новому Методичні рекомендації з питань забезпечення якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти за результатами дослідження ECERS-3

1. Перший вебінар із серії "Якісна дошкільна освіта в Україні": міжнародні критерії якості дошкільної освіти, світова практика дослідження за методикою ECERS-3 та план дослідження в Україні.

2. Другий вебінар із серії "Якісна дошкільна освіта в Україні": структура, зміст та достовірність шкали ECERS-3, а також процедура дослідження за цією методикою.

3. Третій вебінар із серії "Якісна дошкільна освіта в Україні": якісний освітній простір, умеблювання для гри та навчання відповідно до методики ECERS-3, а також практики повсякденного догляду для дітей дошкільного віку.

4. Четвертий вебінар із серії "Якісна дошкільна освіта в Україні": заохочення дітей до мовлення та користування книгами, ігри, мистецтво, музика та інші види навчально-пізнавальної діяльності.

5. П'ятий вебінар із серії "Якісна дошкільна освіта в Україні": взаємодія між дітьми та з дорослими, дисципліна та структурування програми в дитсадку.

6. Шостий вебінар із серії "Якісна дошкільна освіта в Україні" за участі професора Гентського університету Яна Пітерса

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - ECERS-3: Шкала оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
ECERS-3: Шкала оцінювання якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти Дослідження якості освітнього процесу в закладах дошкільної освіти за методикою ECERS-3 в Україні організовує Український інститут розвитку освіти у партнерстві з Командою підтримки реформ МОН, Всеукраїнським фондом "Крок за кроком" та за підтримки ЮНІСЕФ в Україні.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти" Наказ ДСЯОУ від 30.11.2020 року

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти" Наказ ДСЯОУ від 30.11.2020 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ДЕРЖАВНА СЛУЖБА ЯКОСТІ ОСВІТИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 01-11/71 від 30 листопада 2020 року
Про затвердження Методичних
рекомендацій з питань формування
внутрішньої системи забезпечення
якості освіти у закладах дошкільної
освіти
Відповідно до частини третьої статті 41, абзацу третього частини другої статті 67 Закону України "Про освіту", підпункту 3 пункту З Положення про Державну службу якості освіти України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 березня 2018 р. № 168, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Методичні рекомендації з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти, що додаються.

2. Департаменту інституційного аудиту (Вергун Ю. В.) забезпечити оприлюднення цього наказу на офіційному вебсайті Державної служби якості освіти.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Голови Бондар А. В.

Голова Руслан Гурак

ЗАТВЕРДЖЕНО
Наказ Державної служби якості освіти України
від 30 листопада 2020 р. № 01-11/71
Методичні рекомендації з питань формування
внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти
Методичні рекомендації з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти (далі - ЗДО) розроблені з метою надання допомоги керівникам та іншим педагогічним працівникам закладів дошкільної освіти в організації роботи з визначення політики забезпечення якості освітньої діяльності та формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти (далі - внутрішня система).

У цих Методичних рекомендаціях під внутрішньою системою розуміється сукупність умов, процедур та заходів у ЗДО, що забезпечують ефективність освітніх і управлінських процесів, які безпосередньо впливають на якість освітнього процесу, формування ключових компетентностей дітей раннього та дошкільного віку, сприяють всебічному розвитку особистості.

Формуючи внутрішню систему, варто враховувати основоположні поняття, принципи стосовно систем управління якістю, визначені Національним стандартом України ДСТУ ІSO 9000:2015 (ISO 9000:2015, IDT) "Основні положення та словник термінів", затвердженим наказом Українського науково-дослідного і навчального центру проблем стандартизації, сертифікації та якості від 21.12.2015 № 203. Цей стандарт пропонує чітко визначену систему управління якістю, базовану на структурі, що об'єднує в собі встановлені основоположні поняття, принципи, процеси та ресурси, пов'язані з якістю, щоб допомогти організаціям та закладам реалізувати свої цілі.

ДСТУ ІSO 9000:2015 (ISO 9000:2015, IDT) визначає принципи управління якістю, які можна взяти за основу, формуючи внутрішню систему:

1. Орієнтація на замовника (батьків або законних представників дітей), завоювання їхньої довіри. Розуміння поточних і майбутніх їхніх потреб сприятиме сталому успіху ЗДО.

2. Єдність призначеності та напрямків розвитку ЗДО і створення умов для задіяння усіх працівників до досягнення цілей ЗДО у сфері якості (інформування працівників про місію ЗДО, бачення, стратегію, політики та процеси; створення та підтримання спільних цінностей, справедливості та етичних моделей поведінки; формування культури довіри та чесності; заохочення до зобов'язання щодо якості в масштабі всього ЗДО тощо).

3. Взаємопов'язаність процесів діяльності ЗДО, які функціюють як цілісна система.

4. Зорієнтованість на поліпшення показників освітнього процесу, підвищення задоволеності батьків або законних представників дітей; підвищення здатності прогнозувати внутрішні та зовнішні ризики й можливості, а також реагувати на них.

5. Прийняття рішень на підставі фактичних даних та розуміння причинно-наслідкових зв'язків та можливих непередбачених наслідків.

6. Керування стосунками зі всіма своїми зацікавленими сторонами, щоб оптимізувати їхній вплив на дієвість ЗДО.

Внутрішня система розробляється як інструмент управління якістю освіти в ЗДО. Кожен з її компонентів має визначатися з урахуванням його впливу на якість навчання та виховання дітей дошкільного віку. Результати самооцінювання аналізуються та використовуються закладом освіти виключно з метою подальшого розвитку: визначення точок зростання, вдосконалення освітніх та управлінських процесів та поліпшення якості освіти.

Рекомендується формувати внутрішню систему з урахуванням таких етапів:

визначення компонентів внутрішньої системи;

забезпечення функціонування компонентів внутрішньої системи;

самооцінювання освітніх і управлінських процесів ЗДО для їх подальшого вдосконалення.

Рекомендуємо визначені ЗДО компоненти внутрішньої системи, необхідні умови його функціонування і розвитку та механізм самооцінювання відображати в Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти в закладі дошкільної освіти (далі - Положення про внутрішню систему), яке має бути затверджене керівником закладу освіти (за попереднім схваленням педагогічної ради).

Забезпечити комплексний розгляд питань, пов'язаних із формуванням внутрішньої системи, та колегіально розробити документ про внутрішню систему неможливо без партнерської діяльності усіх фахівців закладу, які мають бути включені в процеси оцінювання якості освіти та інтерпретації отриманих результатів. Це керівник ЗДО, вихователь-методист, тимчасові структури (творчі ініціативні групи педагогів, групи моніторингу тощо), педагогічна рада. До формування внутрішньої системи варто залучити й інших працівників ЗДО, а також батьків або інших законних представників дітей (далі - батьки), експертів у сфері дошкільної освіти та управління, представників місцевої громади тощо.

Організовуючи таку роботу, варто враховувати тип ЗДО, його місцезнаходження, особливості педагогічного колективу та інші особливості діяльності ЗДО.
Визначення компонентів внутрішньої системи
З урахуванням частини третьої статті 41 Закону України "Про освіту" внутрішня система може містити такі компоненти:

стратегія (політика) та процедури забезпечення якості освіти;

система та механізми забезпечення академічної доброчесності;

оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання педагогічної діяльності педагогічних працівників;

оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання управлінської діяльності керівних працівників закладу освіти;

забезпечення наявності необхідних ресурсів для організації освітнього процесу;

забезпечення наявності інформаційних систем для ефективного управління закладом освіти;

створення в закладі освіти інклюзивного освітнього середовища, універсального дизайну та розумного пристосування (у разі потреби).

Компоненти внутрішньої системи формуються з урахуванням визначених ЗДО політик, за допомогою певних заходів або окремих дій, що здійснюються у визначеному порядку (частина третя статті 41 Закону України "Про освіту").

Основна мета стратегії (політики) забезпечення якості освіти - гарантувати якість дошкільної освіти та формувати довіру суспільства до ЗДО.

Зазначені компоненти можливо згрупувати за чотирма напрямами освітньої діяльності ЗДО:

Освітнє середовище закладу дошкільної освіти.

Здобувачі дошкільної освіти. Забезпечення всебічного розвитку дитини дошкільного віку, набуття нею життєвого соціального досвіду.

Фахова діяльність педагогічних працівників закладу дошкільної освіти.

Управлінські процеси закладу дошкільної освіти.

ЗДО може використовувати Орієнтовні критерії та індикатори для самооцінювання освітніх і управлінських процесів закладу дошкільної освіти (далі - Критерії), що є додатком №1 до цих рекомендацій.

Згідно з Критеріями кожен компонент описано за відповідними вимогами/правилами, виконання яких дозволяє забезпечити якість освіти та освітньої діяльності у ЗДО.

У рамках власної академічної та організаційної автономії ЗДО може обрати й інший підхід до формування компонентів внутрішньої системи, врахувавши основні компоненти такої системи, визначені законодавством (частина третя статті 41 Закону України "Про освіту"), а також визначивши інші компоненти, які забезпечують якість освіти.
Забезпечення функціонування компонентів внутрішньої системи
Планування внутрішньої системи - це не одноразова подія, а, імовірніше, безперервний процес. Плани розвиваються у міру того, як працівники ЗДО набувають знань, а обставини змінюються. Рекомендується розпочинати формування внутрішньої системи з визначення стратегії (політики) забезпечення якості освіти, що визначається інтересами учасників освітнього процесу щодо якості освітніх послуг і реалізації інших їхніх прав, а також засадами державної політики щодо якості освіти.
Стратегія (політика) забезпечення якості освіти має бути орієнтована на:

Партнерство у розвитку, навчанні та вихованні дітей, а також професійній взаємодії;

недискримінацію, запобігання та протидію булінгу (цькуванню);

прозорість та інформаційну відкритість діяльності ЗДО;

сприяння безперервному професійному зростанню педагогічних працівників;

справедливе та об'єктивне оцінювання професійної діяльності педагогічних працівників;

створення сприятливих умов для формування особистісної зрілості дитини, її базових якостей;

забезпечення академічної свободи педагогічних працівників.

Стратегія (політика) забезпечення якості освіти може бути орієнтована і на інші завдання. Важливим є розуміння та сприйняття учасниками освітнього процесу таких орієнтирів, їх спільне визначення та реалізація.

Критерії, правила і процедури оцінювання педагогічної діяльності працівників застосовуються з метою організації безперервного розвитку педагогічних працівників, створення умов для вдосконалення ними власних професійних компетентностей. Критерії оцінювання діяльності педагогічних працівників визначаються з урахуванням відповідних професійних стандартів. Процедурою оцінювання педагогічної діяльності може бути проведення внутрішнього моніторингу в ЗДО щодо визначення професійних компетентностей або окремих знань, умінь педагогічного працівника.

У Критеріях, правилах і процедурах оцінювання управлінської діяльності керівних працівників закладу освіти має бути враховано, що така діяльність спрямована на забезпечення якості освіти у ЗДО і ґрунтується на неухильному дотриманні вимог законодавства.

Управлінський цикл у ЗДО передбачає стратегічне та поточне планування освітньої діяльності, організацію освітнього процесу, здійснення моніторингу виконання поставлених завдань та інші дії. Важливими процедурами, що забезпечують якість управлінських процесів, є планування діяльності ЗДО, визначення режиму його роботи, прийняття на роботу та звільнення з роботи працівників, забезпечення відкритого доступу до певної інформації, визначеної законодавством, реагування на звернення, випадки булінгу (цькування) тощо.

Забезпечення наявності необхідних ресурсів для організації освітнього процесу реалізується через процедури добору педагогічних кадрів, ініціювання перед засновником ЗДО питань щодо розвитку матеріальнотехнічної, навчально-методичної бази, використання інформаційних ресурсів тощо.

Забезпечення наявності інформаційних систем для ефективного управління закладом освіти сприяє обґрунтованому прийняттю рішень та оптимізує управлінські процеси. До відповідних процедур належать: створення баз даних про вихованців та/або працівників закладу, використання системи електронного документообігу в ЗДО, використання електронних інформаційно-комунікаційних ресурсів.

Створення в закладі освіти інклюзивного освітнього середовища, універсального дизайну та розумного пристосування забезпечує реалізацію прав усіх дітей раннього та дошкільного віку на освіту, фізичну, психологічну та соціальну безпеку, комфортні умови праці та розвитку, виховання і навчання дітей. Процедурами, що забезпечують інклюзивне середовище в ЗДО, можуть бути: індивідуальні програми розвитку для дітей з особливими освітніми потребами, використання ресурсних кімнат, налагодження роботи команди психолого-педагогічного супроводу, моніторинг потреб учасників освітнього процесу для адаптації освітнього середовища тощо.

Окрім зазначених процедур, за допомогою яких реалізуються різні компоненти внутрішньої системи, ЗДО може розробляти власні процедури забезпечення функціонування внутрішньої системи, а також процедури вивчення її ефективності.
Самооцінювання
Для ЗДО важливо регулярно здійснювати внутрішній контроль і оцінювати як виконання плану на рік, так і дієвість внутрішньої системи.

Ретельно продумані показники полегшують моніторинг та оцінювання діяльності ЗДО.

З метою аналізу стану сформованості й функціонування внутрішньої системи рекомендується проводити у ЗДО самооцінювання освітніх і управлінських процесів.

Варто визначити механізм самооцінювання та періодичність його проведення.

Рівень якості освітньої та управлінської діяльності доцільно визначати за вимогами / правилами та напрямами.

Для оцінювання виконання (вимірювання) вимог / правил слугують:

критерії (підстави для оцінювання);

індикатори (показники, що відображають стан об'єктів спостереження, їх якісні або кількісні характеристики);

методи збору відповідної інформації, яка підлягає аналізу та оцінюванню.

Рівнями оцінювання освітніх і управлінських процесів, можуть бути: перший (високий), другий (достатній), третій (вимагає покращення), четвертий (низький) рівні.

Самооцінювання може здійснюватися відповідно до таких моделей:

щорічне комплексне самооцінювання з урахуванням завдань, визначених планом роботи ЗДО на рік та літній період або ж, у разі потреби, за всіма напрямами, що визначені в Критеріях. Щорічне самооцінювання діяльності ЗДО можна здійснювати за блоковою системою аналізування, використовуючи розділи плану роботи ЗДО;

щорічне самооцінювання за певними напрямами освітньої діяльності, а також періодичне комплексне самооцінювання перед щорічним звітуванням керівника ЗДО;

комплексне самооцінювання перед початком роботи щодо розроблення програми розвитку ЗДО, як стратегічного документа (як правило, один раз на 3-5 років);

інша модель, визначена ЗДО.

Комплексне самооцінювання освітніх і управлінських процесів доцільно проводити після визначення всіх компонентів внутрішньої системи та умов їх функціонування, що закріплюються Положенням про внутрішню систему.

Відповідальним за проведення самооцінювання освітніх і управлінських процесів є керівник ЗДО. Можливо створити відповідну робочу групу, яка буде забезпечувати вивчення та оцінювання внутрішньої системи за певним напрямом.

Інформацією, яка підлягає аналізу під час самооцінювання, можуть бути результати внутрішніх моніторингів освітніх і управлінських процесів ЗДО, а також зовнішніх моніторингів, проведених органами управління у сфері освіти, міжнародними установами, громадськими організаціями тощо.

Внутрішні моніторинги можуть проводитися для відстеження стану освітньої діяльності, якості надання освітніх послуг, ефективності управлінських процесів.

Механізм підготовки та проведення моніторингу визначається Порядком проведення моніторингу якості освіти, затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 16.01.2020 № 54, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10 лютого 2020 року за № 154/344371 ¹. Для проведення моніторингу обов'язковими є розроблення його програми та оприлюднення його результатів на вебсайті ЗДО (у разі його відсутності - на вебсайті засновника).
Для організації самооцінювання рекомендується передбачити:

збір та аналіз інформації, отриманої під час спостереження, опитування та вивчення документації;

узагальнення результатів самооцінювання освітніх і управлінських процесів ЗДО;

обговорення та оприлюднення результатів самооцінювання освітніх і управлінських процесів ЗДО.

Збір та аналіз інформації, отриманої під час опитування,
спостереження та вивчення документації
Для проведення самооцінювання освітньої діяльності варто використовувати такі методи збору інформації:

опитування учасників освітнього процесу (анкетування, індивідуальне інтерв'ю, фокус-групове дослідження);

спостереження (за освітнім середовищем, організацією життєдіяльності, проведенням навчальних занять);

вивчення документації ЗДО.

Вибір методу має забезпечити отримання релевантної інформації для всебічного вивчення та об'єктивного самооцінювання освітніх і управлінських процесів ЗДО.

Окремі методи збору інформації, наприклад опитування, можуть застосовуватися з використанням цифрових технологій.

Кожен із методів збору інформації має особливості щодо застосування та оброблення результатів.

Опитування може бути письмовим (анкетування) або усним (інтерв'ю).

Анкетування дозволяє отримати інформацію про ставлення учасників освітнього процесу до певних питань діяльності ЗДО. У ході анкетування можуть використовуватися анкети для працівників, медичних та педагогічних працівників, батьків.

Анкетування передбачає складання форми (бланка) анкети. У разі проведення анкетування онлайн доцільно використовувати цифрові ресурси, що дозволяють автоматизоване оброблення відповідей.

Анкети можуть бути закритого, відкритого, напівзакритого типу або комбінованими.

Використання анкети закритого типу полегшує обробку даних і узагальнення результатів, проте обмежують відповіді респондентів певними рамками.

Якщо мета дослідження полягає у тому, щоб отримати оцінку освітніх та управлінських процесів учасниками, зворотній зв'язок щодо ефективності певної політики, рекомендовано опитати якомога більше учасників освітнього процесу та використовувати анкети закритого типу.

Якщо мета дослідження полягає в більш глибокому аналізі ставлень, позицій та настроїв учасників освітнього процесу, узагальненні їхніх ідей або пропозицій, доцільно застосовувати відкриті анкети.

Комбіновані анкети дозволяють оптимально поєднати питання, що потребують кількісного та якісного аналізу, в одному опитувальнику.

Індивідуальне інтерв'ю дає можливість отримати конкретизовану інформацію про ставлення особи до проблеми та/або явища в закладі освіти.

Індивідуальне інтерв'ю може бути структурованим, неструктурованим та напівструктурованим.

Неструктуроване інтерв'ю може містити одне або кілька значних за змістом питань, які потребують розгорнутої відповіді (наприклад, "Розкажіть, будь ласка, що вам допомагає організувати роботу з дітьми на день?"). Такий тип інтерв'ю застосовується, якщо необхідно детально вивчити досвід кожного респондента з окремого питання. При цьому доцільно застосовувати протокольну фіксацію відповідей для детального аналізу одержаної інформації.

Структуроване інтерв'ю проводиться за заздалегідь підготовленим планом розмови, містить низку запитань, які передбачають чіткі відповіді (наприклад, "Які ви застосовуєте форми та методи роботи під час організації освітнього процесу?"). Такий підхід застосовується тоді, коли необхідно зібрати інформацію з різних питань у великої кількості респондентів. Фіксація відповідей може здійснюватися на бланках опитування або спеціально підготовлених формах.

Напівструктуроване інтерв'ю також передбачає наявність орієнтовного плану розмови, водночас він може бути модифікований залежно від відповідей респондента у ході інтерв'ю. Фіксація відповідей відбувається у способи, зазначені для структурованого та неструктурованого інтерв'ю.

Групове інтерв'ю (фокус-групове дослідження) передбачає проведення співбесіди на визначену тему з групою осіб (від 6 до 12). Учасники групи спілкуються між собою, а модератор спрямовує дискусію, щоб охопити заявлену тему та надати можливість висловитися всім учасникам. Фіксація результатів може здійснюватися організатором фокус-групи (зокрема, за допомогою технічних пристроїв) або третьою особою.

Загалом, інтерв'юер обов'язково повідомляє респондентів про фіксацію відповідей та спосіб, у який вона буде здійснюватися (незалежно від виду і типу інтерв'ю).

Спостереження в освітньому процесі може здійснюватись за станом освітнього середовища, проведенням спеціально організованих форм освітнього процесу, самостійної діяльності дітей тощо.

Спостереження за станом освітнього середовища дає можливість зафіксувати наявність чи відсутність необхідної для освітнього процесу матеріально-технічної бази, забезпечення інклюзивності середовища, дотримання санітарно-гігієнічних вимог, норм охорони праці та безпеки життєдіяльності, визначити дієвість плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти, проаналізувати культуру взаємовідносин у закладі освіти тощо.

Окрім керівника ЗДО, вихователя-методиста та педагогів, відповідальних за проведення самооцінювання, до проведення спостереження за станом освітнього середовища доцільно залучати батьків і представників органів самоврядування ЗДО.

Спостереження за проведенням спеціально організованих форм освітнього процесу, самостійної діяльності дітей допомагає оцінити рівень педагогічної діяльності педагогів ЗДО, потреби в розвитку їхніх професійних компетентностей або надання їм підтримки. У ході такого спостереження важливо звернути увагу на:

формування та розвиток ключових компетентностей у дітей;

спрямованість форм освітнього процесу на формування у дітей базових цінностей: доброти, дружби, любові, відповідальності, відчуття краси;

роботу дітей у різних видах діяльності (спілкування, ігрова, художньо-естетична та ін.);

використання інформаційно-комунікаційних (цифрових) технологій, обладнання, засобів навчання;

комунікацію педагогічного працівника з дітьми;

організацію роботи з дітьми з особливими освітніми потребами (у разі їх наявності).

Вивчення документації ЗДО дає можливість отримати інформацію про його освітню діяльність, а також забезпечує умови для прийняття обґрунтованих управлінських рішень на основі аналізу задокументованих процесів у ЗДО. Наприклад, вивчення планів роботи педагогів з метою визначення послідовності у викладенні матеріалу, чіткості поставлених завдань, відповідності форм роботи віковим та індивідуальним особливостям дітей, різноманітності видів діяльності тощо. За допомогою вивчення протоколів засідань педагогічної ради ЗДО можливо одержати інформацію про відповідність ухвалених педагогічною радою рішень, змісту стратегії розвитку ЗДО, а також оперативним завданням і потребам, напрямам професійного розвитку, актуальних для педагогічних працівників ЗДО, системності роботи з питань адаптації дітей, забезпечення інклюзивності освітнього середовища тощо.
Узагальнення результатів самооцінювання
Інформація, одержана в ході опитування, спостереження та вивчення документації, узагальнюється та на її основі визначаються тенденції в організації освітніх і управлінських процесів ЗДО, досягнення та труднощі у формуванні внутрішньої системи.

З метою об'єктивного самоцінювання узагальнена інформація зіставляється з описом вимог / правил організації освітніх і управлінських процесів ЗДО та внутрішньої системи забезпечення якості освіти, що визначені ЗДО.

Здійснюючи самооцінювання, ЗДО має визначити рівні оцінювання закладу щодо дотримання вимоги / правила організації освітніх і управлінських процесів ЗДО та внутрішньої системи забезпечення якості освіти.

Маючи автономію, ЗДО може самостійно визначати рівні самооцінювання власної діяльності або запроваджувати інші способи вимірювання рівня освітньої діяльності та ефективності внутрішньої системи.
Обговорення та оприлюднення результатів самооцінювання
Результати самооцінювання освітніх і управлінських процесів ЗДО доцільно розглянути на засіданні педагогічної ради, обговорити з представниками батьківської громади. До розгляду / обговорення можуть залучатися представник засновника ЗДО, експерти у сфері дошкільної освіти та управління тощо.

Для забезпечення прозорості та інформаційної відкритості ЗДО рекомендується оприлюднювати результати самооцінювання. Їх може бути включено до річного звіту про діяльність ЗДО, який оприлюднюється на вебсайті закладу освіти (у разі відсутності - вебсайті засновника) відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про освіту".

Загалом інформація, отримана під час самооцінювання, може бути використана в цілях:

прийняття відповідних управлінських рішень для вдосконалення внутрішньої системи;

визначення пріоритетних напрямів удосконалення освітніх і управлінських процесів ЗДО;

аналізу тенденцій в освітній діяльності ЗДО і корегування його плану роботи на рік та/або стратегії розвитку закладу (у разі потреби);

аналізу динаміки оцінювання освітньої діяльності ЗДО педагогічними працівниками, батьками (шляхом співставлення результатів опитування учасників освітнього процесу впродовж кількох років).

Положення про внутрішню систему забезпечення якості освіти
Положення про внутрішню систему, що розробляється ЗДО, може визначати:

цілі внутрішньої системи;

компоненти внутрішньої системи (окремої уваги потребує визначення стратегії (політики) і процедур забезпечення якості освіти);

періодичність і механізм самооцінювання, тобто опис правил і критеріїв само оцінювання, окремих компонентів внутрішньої системи або напрямів оцінювання, вимірювальні показники результатів, на які впливатимуть освітні та управлінські процеси, а також методи збору інформації.

Розроблений проєкт Положення про внутрішню систему доцільно попередньо обговорити за участю представників педагогічного та батьківського колективів. У разі наявності обґрунтованих пропозицій та зауважень проєкт варто доопрацювати.

Положення про внутрішню систему схвалюється педагогічною радою ЗДО та затверджується його керівником.

Доцільно ознайомити всіх учасників освітнього процесу зі стратегією (політикою) забезпечення якості освіти в ЗДО та процедурами її втілення.

Затверджене Положення про внутрішню систему рекомендується розміщувати на вебсайті ЗДО (у разі відсутності - на вебсайті засновника).

____________________________

¹ Наказ доступний за посиланням: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0154-20#Text

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
ДЕРЖАВНА СЛУЖБА ЯКОСТІ ОСВІТИ УКРАЇНИ НАКАЗ № 01-11/71 від 30 листопада 2020 року Про затвердження Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах дошкільної освіти Відповідно до частини третьої статті 41, абзацу третього частини другої статті 67 Закону України "Про освіту", підпункту 3 пункту З Положення про Державну службу якості освіти України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 березня 2018 р.

# data[].attributes.headline
Порядок проведення моніторингу якості освіти

# data[].attributes.subject
Порядок проведення моніторингу якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

16.01.2020 № 54

Про затвердження Порядку проведення моніторингу якості освіти

Відповідно до частини третьої статті 48 Закону України "Про освіту", підпункту 43 пункту 4 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Порядок проведення моніторингу якості освіти, що додається.

2. Директорату дошкільної та шкільної освіти (Осмоловський А.О.) забезпечити в установленому порядку подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Мандзій Л.С.

Р. Гурак

О. Мірошніченко

ПОРЯДОК
проведення моніторингу якості освіти

I. Загальні положення

1. Цей Порядок визначає механізм підготовки та проведення моніторингу якості освіти та освітньої діяльності (далі - моніторинг) у закладах дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти незалежно від їх підпорядкування, типу й форми власності, інших суб'єктах освітньої діяльності, які забезпечують здобуття дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти (далі - заклади освіти).

2. Моніторинг проводиться відповідно до Законів України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", цього Порядку, iнших актів законодавства, документів закладів освіти, програми моніторингу (далі - Програма), договору про проведення моніторингу (за його наявності).

3. У цьому Порядку терміни вживаються у значеннях, що визначені Законом України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", "Про загальну середню освіту", "Про позашкільну освіту".

4. Моніторинг проводиться з метою виявлення та відстеження тенденцій у розвитку якості освіти в країні, на окремих територіях, у закладах освіти, встановлення відповідності фактичних результатів освітньої діяльності її заявленим цілям, оцінювання причин відхилень від цілей.

5. Моніторинг проводиться відповідно до таких принципів:

систематичності та системності;

доцільності;

прозорості моніторингових процедур та відкритості;

безпеки персональних даних;

об'єктивності одержання та аналізу інформації під час моніторингу;

відповідального ставлення до своєї діяльності суб'єктів, які беруть участь у підготовці та проведенні моніторингу.

6. Об'єктами моніторингу можуть бути:

знеособлена інформація про учасників освітнього процесу;

освітні та управлінські процеси в закладі(ах) освіти;

різні види діяльності учасників освітнього процесу (навчальна, викладацька, організаційна, управлінська тощо);

умови здійснення освітньої та управлінської діяльності (матеріально-технічні, санітарно-гігієнічні, нормативно-правові, кадрові, фінансові, навчально-методичні тощо);

результати запровадження освітніх змін, інновацій;

стан організації освітнього процесу в закладі освіти;

результати навчання та розвитку здобувачів освіти, формування їх компетентностей;

інші об'єкти, визначені у Програмі.

II. Суб'єкти, які беруть участь у підготовці та проведенні моніторингу

1. Участь у підготовці та проведенні моніторингу беруть:

суб'єкти, які проводять моніторинг (далі - суб'єкти моніторингу);

суб'єкти, які ініціюють проведення моніторингу (далі - ініціатори моніторингу);

суб'єкти, які здійснюють науково-методологічний супровід моніторингу;

суб'єкти, які залучаються до опитування, спостереження або виконання письмових робіт (завдань) моніторингу на етапі проведення дослідження (далі - учасники дослідження).

2. Суб'єктами моніторингу можуть бути:

1) Міністерство освіти і науки України;

2) Державна служба якості освіти України, її територіальні органи;

3) Український центр оцінювання якості освіти, його регіональні центри;

4) наукові організації, наукові, науково-методичні установи, інші установи, які належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України;

5) заклади освіти, їх засновники або уповноважені ними особи;

6) інші юридичні особи, що здійснюють незалежне оцінювання якості освіти та освітньої діяльності.

3. Ініціаторами моніторингу можуть бути суб'єкти, визначені підпунктами 1-5 пункту 2 цього розділу, а також місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, громадські об'єднання, інші юридичні і фізичні особи.

У разі, якщо суб'єкт моніторингу не є його ініціатором, для забезпечення проведення моніторингу ініціатор та суб'єкт моніторингу можуть за домовленістю визначати вид і рівень моніторингу, заклад(и) освіти, в якому(их) він проводитиметься, порядок оприлюднення результатів моніторингу (інформування про результати моніторингу), обладнання та інші ресурси, які використовуються суб'єктами моніторингу, вартість послуг і порядок розрахунків за підготовку та проведення моніторингу (у разі їх здійснення), права на використання інформації, одержаної за результатами моніторингу.

4. Суб'єктами, які здійснюють науково-методологічний супровід моніторингу, можуть бути:

1) суб'єкти, зазначені у підпунктах 3-4 пункту 2 цього розділу;

2) заклади вищої освіти, заклади післядипломної педагогічної освіти, науково-дослідні інститути, інші наукові, науково-методичні та методичні установи, наукові організації відповідно до законодавства та їх установчих документів.

5. Учасниками дослідження можуть бути:

1) заклади дошкільної, загальної середньої та позашкільної освіти;

2) здобувачі загальної середньої освіти та позашкільної (далі - здобувачі освіти);

3) педагогічні працівники;

4) батьки, інші законні представники здобувачів освіти.

При проведенні моніторингу в закладах дошкільної освіти здобувачі освіти не включаються до переліку учасників дослідження.

III. Види моніторингу

1. Моніторинг може бути внутрішнім і зовнішнім.

2. Моніторинг може проводитися на локальному, регіональному, загальнодержавному, міжнародному рівнях.

Моніторинг на локальному рівні може проводитися:

для дослідження стану і результатів освіти та освітньої діяльності закладу освіти (на рівні закладу освіти);

для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти села, селища, міста, району, об'єднаної територіальної громади (на місцевому рівні).

Моніторинг на регіональному рівні проводиться для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти Автономної Республіки Крим, областей.

Моніторинг на загальнодержавному рівні проводиться для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти (окремих її складових) в Україні.

Моніторинг на міжнародному рівні проводиться для дослідження стану та результатів функціонування і розвитку системи освіти (окремих її складових) України в порівнянні з іншими країнами.

3. Внутрішній моніторинг проводиться на рівні закладу освіти.

Внутрішній моніторинг ініціюється та проводиться закладом освіти.

Заклад освіти може визначати порядок проведення внутрішнього моніторингу з урахуванням вимог цього Порядку та інших актів законодавства.

4. Зовнішній моніторинг може проводитися на рівні закладу освіти, місцевому, регіональному, загальнодержавному, міжнародному рівнях.

5. Моніторинг на загальнодержавному рівні можуть ініціювати та проводити суб'єкти, визначені у підпунктах 1-4 пункту 2 розділу II цього Порядку.

Інші суб'єкти можуть ініціювати та проводити моніторинг на загальнодержавному рівні за погодженням з Міністерством освіти і науки України.

6. Зовнішній моніторинг на міжнародному рівні проводиться шляхом участі України в міжнародних порівняльних дослідженнях (Міжнародному порівняльному дослідженні якості природничо-математичної освіти (TIMSS), Міжнародному дослідженні якості освіти (PISA), Міжнародному дослідженні читацької грамотності (PIRLS) тощо).

Міністерство освіти і науки України організовує участь закладів освіти у порівняльних міжнародних дослідженнях якості освіти.

Результати міжнародних порівняльних досліджень у сфері загальної середньої освіти оприлюднюються на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України та враховуються під час формування та реалізації державної політики у відповідній сфері.

IV. Процедура підготовки та проведення моніторингу

1. Моніторинг проводиться у такі етапи:

планування та підготовка моніторингу (формулювання проблеми, що досліджуватиметься; визначення мети та завдань моніторингу; розрахунок і формування вибірки, оцінка її репрезентативності; визначення критеріїв і показників оцінювання результатів дослідження тощо);

розробка Програми;

проведення дослідження (відповідно до форм і методів, визначених у пунктах 2-3 цього розділу, із залученням учасників дослідження, визначених у пункті 5 розділу II цього Порядку);

збір та оброблення результатів моніторингу;

аналіз та інтерпретація (узагальнення та пояснення результатів, визначення закономірностей, формулювання висновків тощо) результатів моніторингу;

оприлюднення результатів моніторингу (інформування про результати моніторингу).

2. Методами проведення дослідження під час моніторингу можуть бути:

опитування (анкетування, інтерв'ювання);

тестування;

спостереження за освітнім процесом та освітньою діяльністю у закладах освіти;

фокус-група;

аналіз документації закладів освіти, їх засновників;

аналіз статистичних даних про стан системи освіти за встановленими формами звітності;

інші методи, визначені у Програмі.

3. Моніторинг може проводитися у формі:

безпосереднього одержання інформації від учасників дослідження (за допомогою спостереження, інтерв'ювання тощо);

опосередкованого одержання інформації від учасників дослідження (у письмовій та/або електронній формі, із залученням експертів тощо);

одержання інформації без залучення учасників дослідження (за допомогою вивчення документації, статистичної або оперативної інформації тощо).

Моніторинг може проводитися з використанням сучасних інформаційно-комунікаційних і цифрових технологій, у тому числі дистанційно.

Під час проведення дослідження можуть використовуватися фронтальна, групова або індивідуальна робота учасників дослідження.

4. Програма розробляється та затверджується суб'єктом моніторингу. Якщо зовнішній моніторинг ініціював інший суб'єкт, Програма погоджується з ініціатором моніторингу.

Програма оприлюднюється у будь-який спосіб, визначений суб'єктом моніторингу та узгоджений з ініціатором моніторингу (за його наявності).

5. У Програмі визначаються мета і завдання, суб'єкти, об'єкт(и), форми та методи, індикатори, умови (у тому числі місце проведення), процедури проведення відповідного моніторингу, порядок визначення результатів моніторингу, строки та форми узагальнення результатів моніторингу, а також оприлюднення результатів моніторингу (інформування про них).

У Програмі обов'язково зазначається вид моніторингу відповідно до пунктів 1-3 розділу III цього Порядку. Суб'єкт моніторингу також може зазначити у Програмі про належність моніторингу, що проводитиметься, до інших видів моніторингових досліджень, визначених за певними науково обґрунтованими ознаками.

До Програми додається графік проведення моніторингу.

Програма розробляється на основі науково обґрунтованої методології з урахуванням вікових особливостей учасників моніторингу.

6. У разі проведення моніторингу на міжнародному рівні його Програмою вважаються програмні документи щодо відповідного моніторингу, розроблені міжнародною організацією, яка проводить моніторинг. Така Програма не потребує затвердження або погодження в Україні.

7. Моніторинг проводиться в терміни, визначені у Програмі.

При визначенні термінів проведення моніторингу суб'єкт моніторингу має враховувати можливі ризики, пов'язані з надмірним навантаженням на здобувачів освіти та педагогічних працівників внаслідок збігу кількох контрольно-вимірювальних заходів (зовнішнє незалежне оцінювання, державна підсумкова атестація тощо).

Термін проведення зовнішнього моніторингу має бути узгоджений суб'єктом моніторингу із закладом освіти (учасником моніторингу) і визначений у графіку проведення моніторингу.

8. Моніторинг проводиться державною мовою, крім випадків, коли для досягнення цілей моніторингу доцільним є його проведення англійською мовою, іншими офіційними мовами Європейського Союзу, мовою корінного народу або національної меншини України.

Проведення моніторингу іншою мовою, крім державної, має бути обґрунтовано в Програмі.

9. Місцем проведення зовнішнього моніторингу може бути:

заклад освіти, де навчаються здобувачі освіти, працюють педагогічні працівники;

заклад освіти, який суб'єктом моніторингу визначено базовим для проведення моніторингу;

установа чи організація, приміщення яких використовуються для проведення моніторингу.

У разі проведення зовнішнього моніторингу із застосуванням комп'ютерної техніки місце його проведення визначається за місцем знаходження відповідної техніки.

Зовнішній моніторинг, учасниками якого є особи віком до 14 років, проводиться в закладі освіти, де вони здобувають освіту.

V. Участь у моніторингу

1. Участь закладів освіти та учасників освітнього процесу в зовнішньому моніторингу якості освіти є добровільною (крім моніторингу на загальнодержавному або міжнародному рівнях).

Суб'єкт моніторингу забезпечує отримання письмової згоди від учасників дослідження (у разі неповноліття здобувачів освіти - згоду одного з їх батьків, інших законних представників) щодо їх участі у моніторингу.

2. При проведенні зовнішнього моніторингу перелік учасників дослідження (із зазначенням закладів освіти, категорій учасників освітнього процесу та їх чисельності) має бути оприлюднений не пізніше, ніж за десять днів до початку його проведення, у будь-який спосіб, визначений суб'єктом моніторингу та узгоджений з ініціатором моніторингу (у разі потреби).

3. Для забезпечення участі в моніторингу учасників дослідження суб'єкти моніторингу забезпечують:

інформування учасників щодо вимог проведення моніторингу;

виконання учасниками дослідження завдань, розроблених згідно з Програмою;

дотримання етичних правил поведінки під час проведення моніторингу;

безпечні умови для всіх учасників дослідження під час його проведення;

організацію безкоштовної медичної допомоги за місцем проведення моніторингу (у разі потреби).

4. При проведенні зовнішнього моніторингу заклади освіти, які є учасниками дослідження, створюють належні умови для його проведення, зокрема надають необхідні приміщення, матеріально-технічні ресурси, забезпечують розумне пристосування для осіб з особливими освітніми потребами (у разі потреби), вносять необхідні зміни до графіку освітнього процесу.

5. Якщо зовнішній моніторинг проводиться в закладі освіти, який визначено базовим для проведення моніторингу, або в іншій установі, організації, приміщення яких використовуються для проведення моніторингу, суб'єкт моніторингу забезпечує підвезення учасників дослідження.

6. Учасники дослідження повинні:

дотримуватися вимог проведення моніторингу, про які вони були поінформовані;

виконувати інструкції осіб, які проводять моніторинг, щодо процедури моніторингу;

виконувати завдання, оформляти виконану роботу згідно із правилами, визначеними в інструкції до неї;

після завершення часу, відведеного для виконання письмової роботи (завдання), повернути матеріали моніторингу особам, які проводять моніторинг;

дотримуватися правил етичної поведінки та принципів академічної доброчесності;

виконувати роботу (завдання) на робочому місці, визначеному суб'єктом моніторингу.

7. Учасникам дослідження, які залучені до проведення моніторингу, забороняється:

приносити до місця проведення моніторингу небезпечні предмети і речовини, що становлять загрозу для життя і здоров'я людини;

заважати іншим учасникам дослідження виконувати письмову роботу (завдання);

спілкуватися в будь-якій формі з іншими учасниками моніторингу протягом часу, відведеного для виконання письмової роботи (завдання), якщо інше не передбачено Програмою;

псувати майно установи чи організації, в приміщенні яких проводиться моніторинг, чи майно осіб, які перебувають у цьому приміщенні;

використовувати в місці проведення моніторингу та мати при собі або на своєму робочому місці протягом часу, відведеного для виконання письмової роботи (завдання), засоби зв'язку, пристрої зчитування, обробки, збереження та відтворення інформації, а також окремі елементи, які можуть бути складовими частинами відповідних технічних засобів чи пристроїв, друковані або рукописні матеріали, інші засоби, предмети, прилади, що не передбачені процедурою проведення моніторингу (крім дозволених виробів медичного призначення, про наявність яких учасник дослідження повинен до початку виконання письмової роботи (завдання) повідомити особі, яка проводить моніторинг);

виносити за межі місця проведення моніторингу матеріали моніторингу (якщо процедурою моніторингу, визначеною в Програмі, передбачено збереження конфіденційності матеріалів моніторингу);

персоналізовувати роботу (крім випадків, коли процедурою моніторингу, визначеною в Програмі, передбачено персоніфікацію робіт учасників моніторингу).

8. У разі порушення учасником вимог проведення зовнішнього моніторингу, внаслідок чого може бути поставлено під сумнів надійність результатів моніторингу, учасник може бути не допущений до проведення моніторингу або видалений з місця проведення моніторингу.

Якщо порушення виявлено під час або після проведення моніторингу, роботу учасника може бути виключено з розгляду суб'єктом моніторингу.

VI. Результати моніторингу

1. Результати моніторингу зазначаються у звіті, який готує суб'єкт моніторингу (відповідно до Програми).

У звіті обов'язково вказуються індикатори та шкала(и), використана(і) для визначення результатів моніторингу, а також методика, застосована для їх обрахунків.

Звіт може містити таблиці, діаграми, графіки та інші форми узагальнення інформації.

2. Звіт за результатами зовнішнього моніторингу на рівні закладу освіти, місцевому та регіональному рівнях надається ініціатору моніторингу, який оприлюднює його у визначений ним спосіб.

Звіт за результатами моніторингу на загальнодержавному рівні оприлюднюються на веб-сайтах Міністерства освіти і науки України та суб'єкта моніторингу.

Зміст, порядок підготовки та оприлюднення звіту за результатами моніторингу на міжнародному рівні визначається міжнародною організацією, яка проводить відповідний моніторинг.

3. Суб'єкти моніторингу надають закладам освіти, які брали участь у моніторингу, інформацію про його результати, до якої вони забезпечують відкритий доступ на своїх веб-сайтах (у разі їх відсутності - на веб-сайтах своїх засновників).

Результати моніторингу можуть передаватися іншим особам або оприлюднюватися ними лише за згодою ініціатора моніторингу.

VII. Фінансування моніторингу

1. Фінансування внутрішнього та зовнішнього моніторингу на рівні закладу освіти здійснюється за рахунок коштів засновника, власних надходжень закладу освіти та/або інших джерел, не заборонених законодавством.

2. Фінансування зовнішнього моніторингу на місцевому та регіональному рівнях здійснюється за рахунок коштів державного бюджету та/або місцевих бюджетів відповідно до законодавства та/або інших джерел, не заборонених законодавством.

2. Фінансування зовнішнього моніторингу на загальнодержавному та міжнародному рівнях здійснюється за рахунок коштів державного бюджету відповідно до законодавства та/або інших джерел, не заборонених законодавством.

А. Осмоловський

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Порядку проведення моніторингу якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Інструктивно-методичні рекомендації МОН України «Організація медико-педагогічного контролю на заняттях з фізкультури в закладах дошкільної освіти» (2019 р.)

# data[].attributes.subject
Інструктивно-методичні рекомендації МОН України «Організація медико-педагогічного контролю на заняттях з фізкультури в закладах дошкільної освіти» (2019 р.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Щодо організації медико-педагогічного контролю на заняттях з фізкультури в закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодо організації медико-педагогічного контролю на заняттях з фізкультури в закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.headline
Наказ МОН України "Про затвердж. уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері дошк осв." (2019 р.)

# data[].attributes.subject
Наказ МОН України "Про затвердж. уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері дошк осв." (2019 р.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Акт, Наказ №1070 от 05.08.2019, Про затвердження уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Акт, Наказ №1070 от 05.08.2019, Про затвердження уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері дошкільної освіти

# data[].attributes.headline
Лист МОН України «Щодо визначення рівня розвитку дитини старшого дошкільного віку за допомогою кваліметричної моделі» (2015 р.) та методичні рекомендації.

# data[].attributes.subject
Лист МОН України «Щодо визначення рівня розвитку дитини старшого дошкільного віку за допомогою кваліметричної моделі» (2015 р.) та методичні рекомендації.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/9-535 від 06 листопада 2015 року

Департаменти (управління) освіти
і науки (молоді та спорту) обласних,
Київської міської державних адміністрацій

Інститути післядипломної педагогічної освіти

Дошкільні навчальні заклади
Щодо визначення рівня розвитку
дитини старшого дошкільного віку
за допомогою кваліметричної моделі
Міністерством освіти і науки України, на виконання статті 22 Закону України "Про дошкільну освіту" про обов'язкове виконання дошкільними навчальними закладами незалежно від підпорядкування, типів і форми власності державних вимог до рівня розвиненості та вихованості дитини дошкільного віку, визначених Базовим компонентом дошкільної освіти та з метою моніторингу якості освітнього процесу, створено робочу групу для розроблення критеріїв визначення рівня розвитку дитини, до складу якої увійшли науковці, методисти, практики (наказ від 03.11.2014 № 1255 "Про утворення робочої групи з розроблення критеріїв визначення рівня розвитку дитини за Базовим компонентом дошкільної освіти та інструментарію їх практичного застосування").

Робочою групою проведено відповідну роботу та взято кваліметричний підхід до організації освітнього моніторингу оцінювання якісних показників за методикою доктора педагогічних наук Єльникової Г. В.

Просимо довести до відома працівників районних (міських) управлінь (відділів) освіти, керівників та педагогічних працівників дошкільних навчальних закладів методичні рекомендації щодо використання в роботі кваліметричної моделі оцінювання рівня розвитку дитини та інструментарій її практичного застосування, що додаються.

Електронний варіант кваліметричної моделі оцінювання рівня розвитку дитини старшого дошкільного віку розміщено на офіційному сайті міністерства освіти і науки в розділі "Дошкільна освіта" за посиланням: http://mon.gov.ua/activity/education/doshkilna/norm-baza.html.

Додаток: на 8 аркушах.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
кваліметричної

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо визначення рівня розвитку дитини старшого дошкільного віку за допомогою кваліметричної моделі

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ № 1/9-535 від 06 листопада 2015 року Департаменти (управління) освіти і науки (молоді та спорту) обласних, Київської міської державних адміністрацій Інститути післядипломної педагогічної освіти Дошкільні навчальні заклади Щодо визначення рівня розвитку дитини старшого дошкільного віку за допомогою кваліметричної моделі Міністерством освіти і науки України, на

# data[].attributes.headline
"Гранично допустиме навчальне навантаження на дитину у дошкільних навчальних закладах різних типів і форми власності" (2015 р.).

# data[].attributes.subject
"Гранично допустиме навчальне навантаження на дитину у дошкільних навчальних закладах різних типів і форми власності" (2015 р.).

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

20.04.2015 № 446

Про затвердження гранично допустимого навчального навантаження на дитину у дошкільних навчальних закладах різних типів та форми власності

Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України "Про дошкільну освіту", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630, з метою запобігання навчальному перевантаженню дітей раннього та дошкільного віку НАКАЗУЮ:

1. Затвердити гранично допустиме навчальне навантаження на дитину у дошкільних навчальних закладах різних типів та форми власності, що додається.

2. Департаменту загальної середньої та дошкільної освіти Міністерства освіти і науки України (Кононенко Ю.Г.) подати цей наказ на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Полянського П.Б.

4. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

ГРАНИЧНО ДОПУСТИМЕ НАВЧАЛЬНЕ НАВАНТАЖЕННЯ
на дитину у дошкільних навчальних закладах різних типів та форми власності

9

10

11

12

15

-

-

3

4

5

9

10

14

16

20

__________
*Години, передбачені для фізкультурних занять (плавання), не враховуються під час визначення гранично допустимого навчального навантаження на дітей.
Навчальне навантаження: тривалість проведення занять - спеціально організованих форм освітнього процесу, що відповідають віковим можливостям вихованців згідно із санітарним законодавством.
**Максимально допустиме навчальне навантаження визначають шляхом множення загальної кількості занять на тиждень, відведених на вивчення освітніх ліній у віковій групі, на тривалість заняття залежно від віку вихованців.
Для дітей віком від 1 до 3 років проводяться заняття тривалістю до 10 хвилин.
Тривалість одного заняття:
у молодшій групі - не більше 15 хвилин;
у середній - 20 хвилин;
у старшій - 25 хвилин.
Максимально допустима кількість занять у першій половині дня в молодшій та середній групах не перевищує двох, у старшій - трьох організованих навчальних занять. У різновікових групах тривалість навчальних занять необхідно диференціювати, орієнтуючись на вік кожної дитини.
У середині та наприкінці занять, що потребують високого інтелектуального напруження чи статичної пози дітей, необхідно проводити фізкультурні хвилинки.
Тривалість перерв між заняттями має становити не менше 10 хвилин.
Заняття, які потребують підвищеної пізнавальної активності, необхідно проводити переважно в першу половину дня та у дні з високою працездатністю (вівторок, середа). Рекомендується поєднувати та чергувати їх із заняттями з музичного виховання та фізкультури.
Необхідно враховувати, що значному скороченню організованих форм навчальної діяльності (занять) сприяє блочно-тематична організація освітнього процесу на засадах інтеграції, яка істотно знижує навчальне навантаження на дітей. При цьому тривалість інтегрованого заняття може дещо збільшуватись за рахунок постійної зміни різних видів дитячої діяльності (на 5, 10, 15 хвилин відповідно в молодшій, середній, старшій групах), проте інтегроване заняття може замінити всі інші, крім занять з фізичної культури й музичного виховання. Тобто щодня можна проводити одне інтегроване заняття, закріплюючи набуті дітьми знання і вміння в різних видах дитячої діяльності протягом дня. При цьому тривалість статичного навантаження у положенні сидячи на одне заняття не повинна перевищувати для дітей молодших груп - 15 хвилин, середніх - 20 хвилин, старших - 25 хвилин.
Не дозволено вимагати від дітей виконання домашніх завдань.
Після денного сну діти можуть відвідувати гуртки. Тривалість проведення гурткової роботи - 15-25 хвилин залежно від віку дітей.
Недопустимо проводити заняття в гуртках за рахунок часу, відведеного на прогулянку та денний сон.
Фізичне виховання дітей у дошкільному навчальному закладі має складатися з: ранкової гімнастики; занять фізичною культурою; рухливих ігор та ігор спортивного характеру; загартування; фізкультурних хвилинок під час занять, фізкультурних пауз між заняттями; фізкультурних комплексів під час денної прогулянки.
Визначаючи обсяг рухової активності дітей, необхідно враховувати стан їхнього здоров'я та психофізіологічні особливості.
Організоване навчання у формі фізкультурних занять слід проводити з дворічного віку. Тривалість занять для дітей у віці від 2 до 3 років - 15 хвилин; від 3 до 4 років - 20-25 хвилин; від 5 до 6(7) років - 25-30 хвилин.
Фізкультурні заняття для дітей дошкільного віку проводять не менше трьох разів на тиждень. Форма та місце проведення занять визначаються педагогом залежно від поставленої мети, сезону, погодних умов та інших факторів.
За наявності басейну проводять 2 заняття з плавання та 2 заняття з фізкультури.
У дні, коли немає занять з фізкультури і плавання, проводять фізкультурні комплекси під час денної прогулянки.

Ю.Г. Кононенко

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження гранично допустимого навчального навантаження на дитину у дошкільних навчальних закладах різних типів та форми власності

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Адміністративно-господарська діяльність

# data[].attributes.subject
Адміністративно-господарська діяльність

# data[].attributes.headline
Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти

# data[].attributes.subject
Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти

# data[].attributes.headline
Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу

# data[].attributes.subject
Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

16.05.2019 № 659

Про затвердження Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу

Відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про охорону праці", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), з метою профілактики травматизму в закладах освіти та приведення нормативно-правових актів у відповідність до законодавства України НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу, що додається.

2. Визнати таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти і науки України від 31 серпня 2001 року № 616 "Про затвердження Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися під час навчально-виховного процесу в навчальних закладах", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 грудня 2001 року за № 1093/6284 (із змінами).

3. Сектору мобілізаційної роботи, цивільного захисту та безпеки життєдіяльності (Цимбал А.А.) забезпечити подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України в установленому законодавством порядку.

4. Управлінню адміністративно-господарського та організаційного забезпечення (Єрко І.А.) в установленому порядку зробити відмітку у справах архіву.

5. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

6. Контроль за виконанням цього наказу покласти на першого заступника Міністра Хобзея П.К.

ПОЛОЖЕННЯ
про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу

I. Загальні положення

1. Це Положення встановлює єдиний порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з вихованцями, учнями, студентами, курсантами, слухачами, стажистами, клінічними ординаторами, аспірантами, докторантами (далі - здобувачі освіти) під час освітнього процесу, у тому числі під час трудового та професійного навчання в закладах освіти і в організаціях, на підприємствах на території України, і поширюється на заклади дошкільної, загальної середньої, професійної (професійно-технічної), позашкільної, спеціалізованої, фахової передвищої, вищої освіти та заклади післядипломної освіти (далі - заклади освіти) незалежно від форм власності й підпорядкування.

2. Дія цього Положення не поширюється на:

1) працівників, які працюють на умовах трудового договору (контракту) або фактично допущені до роботи в закладах освіти;

2) здобувачів освіти закладів освіти, що належать до сфери управління Міністерства оборони України та Міністерства внутрішніх справ України.

3. У цьому Положенні терміни вжито в таких значеннях:

мікротравма (рана, пошкодження) - пошкодження, що виникає внаслідок впливу невеликих за інтенсивністю зусиль і призводить до порушення функції та мікроструктури тканин людини;

нещасний випадок - обмежена в часі подія, раптовий вплив небезпечного чинника чи середовища, що сталися під час освітнього процесу, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю чи настала смерть здобувача освіти;

отруєння або інтоксикація - порушення функцій чи ушкодження органів людини внаслідок дії отрут або токсинів, що потрапили до організму чи утворилися в ньому;

травма - порушення анатомічної функції тканин або органів людини, спричинене зовнішньою дією або впливом зовнішнього чинника.

Інші терміни вжито у значеннях, наведених у Законах України "Про освіту", "Про охорону праці", "Про дорожній рух", Кодексі цивільного захисту України та інших нормативно-правових актах з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності.

4. Розслідуванню підлягають нещасні випадки, що трапилися із здобувачами освіти під час освітнього процесу та призвели до ушкодження здоров'я на один робочий (навчальний) день і більше чи їх смерті через:

травми різного походження, отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою;

інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани, інші надзвичайні події), контакту з представниками тваринного та рослинного світу.

5. Розслідуванню підлягають нещасні випадки, що сталися:

під час проведення навчальних занять (лекцій, уроків, практичних, лабораторних занять, інших занять та в перервах між ними) відповідно до навчальних, виробничих і наукових планів та розкладу занять;

під час прямування на заняття з одного корпусу закладу освіти до іншого пішки чи на транспорті, якщо це визначено навчальними, виробничими і науковими планами та розкладом занять;

під час проведення позакласних, позашкільних та інших заходів у вихідні, святкові та канікулярні дні, якщо ці заходи здійснюються під безпосереднім керівництвом працівника закладу освіти (викладача, вчителя, вихователя, класного керівника, майстра виробничого навчання тощо) або іншої особи, яка призначена наказом закладу освіти за його згодою;

під час занять із трудового та професійного навчання, проведення професійних, науково-дослідних і дослідно-конструкторських робіт, виробничої та навчальної практики, які проводяться відповідно до навчальних планів у закладах освіти або на дільницях (територіях), що їм належать;

під час роботи у шкільних лісництвах, на навчально-дослідних ділянках закладу освіти;

під час роботи та відпочинку у студентських, учнівських об'єднаннях (таборах праці і відпочинку, дитячих оздоровчих таборах при закладах освіти тощо);

під час проведення спортивних змагань, тренувань, оздоровчих заходів, екскурсій, походів, експедицій, організованих закладом освіти у встановленому порядку;

під час перевезень здобувачів освіти до місця проведення навчання, інших заходів і у зворотному напрямку в разі організованого прямування їх на запланований захід на транспорті або пішки.

6. Факт ушкодження здоров'я внаслідок нещасного випадку встановлюється та засвідчується закладом охорони здоров'я.

Документом, який підтверджує ушкодження здоров'я особи, є довідка закладу охорони здоров'я.

Заклад охорони здоров'я, куди доставлено потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався під час освітнього процесу, або в якому лікується чи перебуває на обліку під час лікування потерпілий, на письмовий запит керівника закладу освіти надає довідку про характер і тяжкість ушкодження потерпілого (далі - довідка).

7. Нещасні випадки, що сталися із здобувачами освіти у випадках, не зазначених у пункті 5 цього розділу, розслідуються і беруться на облік згідно з Порядком розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22 березня 2001 року № 270 (зі змінами) (далі - Порядок розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру).

8. Нещасні випадки, що трапилися із здобувачами освіти, які мешкають у гуртожитках закладів освіти, і пов'язані з порушенням правил перебування в гуртожитках, затверджених в установленому порядку, розслідуються та беруться на облік відповідно до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру.

9. Контроль за правильним і своєчасним розслідуванням і обліком нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти, а також проведенням заходів щодо попередження нещасних випадків здійснює засновник (засновники) приватного закладу освіти, керівник органу управління освітою, іншого державного органу, до сфери управління якого належить заклад освіти.

10. Громадський контроль здійснюють професійні спілки через своїх представників у закладі освіти, а також уповноважені найманими працівниками особи закладу освіти з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності.

II. Розслідування нещасних випадків

1. Про кожний нещасний випадок, що трапився із здобувачами освіти за обставин, що визначені в пункті 5 розділу І цього Положення, потерпілий або свідок нещасного випадку повинен повідомити учителя, вихователя, викладача, іншого працівника, що був присутній під час проведення заходів освітнього процесу в закладі освіти чи за його межами, який зобов'язаний:

терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому та викликати бригаду швидкої медичної допомоги, у разі потреби за відсутності в населеному пункті станцій швидкої медичної допомоги - його транспортування до найближчого закладу охорони здоров'я;

зберегти обстановку на місці в тому стані, у якому вона була на момент події (якщо це не загрожує життю та здоров'ю тих, хто там перебуває, і не призведе до ще тяжчих наслідків);

негайно повідомити про те, що сталося, керівника закладу освіти та особу, яка є відповідальною за охорону праці, безпеку життєдіяльності в закладі освіти.

Якщо нещасний випадок трапився під час походів, екскурсій або інших заходів поза територією району або міста, де розташовано заклад освіти, особа, відповідальна за проведення заходу, негайно повідомляє також орган управління освітою за місцем події.

2. Керівник закладу освіти, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов'язаний негайно:

вжити заходів щодо усунення причин, що викликали нещасний випадок;

повідомити батьків, інших законних представників потерпілого;

направити письмовий запит до закладу охорони здоров'я для отримання довідки;

протягом доби утворити наказом комісію із розслідування нещасного випадку у складі не менше ніж три особи та організувати розслідування нещасного випадку.

Якщо заклад охорони здоров'я відмовляє в наданні довідки, строк проведення розслідування може бути продовжено на час, потрібний для отримання та опрацювання довідки.

Під час розслідування потрібно брати до уваги довідку, яку надають батьки, інші законні представники потерпілого, у тому числі після завершення лікування.

Про нещасний випадок, що стався із здобувачем освіти через отруєння, нанесення тілесних ушкоджень унаслідок протиправних дій, інших правопорушень під час освітнього процесу, керівник закладу освіти також повідомляє органи поліції та заклад громадського здоров'я відповідної території.

3. До складу комісії із розслідування нещасних випадків входять:

заступник керівника закладу освіти, який є відповідальним за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності закладу освіти (голова комісії) і пройшов навчання та перевірку знань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності відповідно до Положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності в закладах, установах, організаціях, підприємствах, що належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 18 квітня 2006 року № 304, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 липня 2006 року за № 806/12680 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 22 листопада 2017 року № 1514);

керівник служби охорони праці закладу освіти або особа, на яку наказом закладу освіти покладено ці обов'язки;

представник первинної профспілкової організації закладу освіти, а в разі відсутності в закладі освіти профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності;

представник органу батьківського самоврядування (за згодою).

Якщо чисельність працівників закладу освіти менше ніж 20 осіб (заклад дошкільної, позашкільної освіти тощо), керівник закладу освіти наказом утворює комісію із розслідування нещасного випадку за участю представника засновника (засновників) приватного закладу освіти, органу управління освітою, іншого державного органу, до сфери управління якого належить заклад освіти (за згодою), та представника первинної профспілкової організації закладу освіти, а в разі відсутності в закладі освіти профспілки - уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності.

До складу комісії із розслідування нещасного випадку не входить працівник закладу освіти, який безпосередньо відповідає за стан охорони праці, безпеки життєдіяльності у структурному підрозділі (лабораторія, кабінет, майстерня тощо), де стався нещасний випадок.

4. Потерпілий, його батьки, інші законні представники мають право брати участь у роботі комісії із розслідування нещасного випадку, надавати свої пояснення та пропозиції, додавати до матеріалів розслідування документи, що пояснюють причини та обставини нещасного випадку, викладати в письмовій чи усній формі свою особисту думку щодо нещасного випадку та отримувати від комісії із розслідування нещасного випадку інформацію про хід проведення розслідування.

5. Потерпілий, його батьки, інші законні представники можуть звернутися до керівника закладу освіти з письмовою заявою про нерозголошення інформації про наслідки нещасного випадку, якщо така інформація може завдати моральної шкоди потерпілому.

6. Комісія із розслідування нещасного випадку зобов'язана протягом п'яти робочих днів із дати її утворення провести розслідування нещасного випадку. У разі потреби проведення експертиз, лабораторних досліджень, випробувань, надання інших документів для встановлення обставин та причин нещасного випадку строк розслідування може бути продовжено, але не більше ніж на один місяць. Рішення про таке продовження приймає комісія із розслідування нещасного випадку. Керівник закладу освіти, який призначив розслідування, видає наказ про продовження строку розслідування.

7. Під час розслідування нещасного випадку комісія із розслідування нещасного випадку повинна:

з'ясувати обставини та причини нещасного випадку;

отримати пояснення від потерпілого (за можливості);

виявити й опитати свідків та осіб, які допустили порушення нормативно-правових актів з охорони праці та безпеки життєдіяльності;

визначити, чи пов'язаний нещасний випадок з освітнім процесом;

розробити заходи щодо попередження подібних нещасних випадків;

скласти акт розслідування нещасного випадку ( додаток 1);

скласти акт про нещасний випадок, що стався із здобувачем освіти (вихованцем, учнем, студентом, курсантом, слухачем, стажистом, клінічним ординатором, аспірантом, докторантом закладу освіти), за формою Н-Н (далі - акт Н-Н) ( додаток 2), якщо нещасний випадок пов'язаний з освітнім процесом, у п'яти примірниках, які затверджує керівник закладу освіти.

До акта Н-Н додають пояснення свідків, потерпілого та інші документи щодо обставин нещасного випадку, наявності шкідливих і небезпечних чинників та довідку.

8. До матеріалів розслідування нещасного випадку належать:

копія наказу (розпорядження) закладу освіти про утворення комісії з розслідування нещасного випадку;

акт розслідування нещасного випадку;

акт Н-Н (у разі складання) з додатками;

протоколи засідання комісії із розслідування нещасного випадку;

копія наказу (розпорядження) закладу освіти про вжиття запропонованих комісією із розслідування нещасного випадку заходів щодо запобігання виникненню подібних нещасних випадків.

9. Акт розслідування нещасного випадку та акт Н-Н підписують голова та всі члени комісії із розслідування нещасного випадку. У разі незгоди зі змістом акта Н-Н член комісії із розслідування нещасного випадку письмово викладає свою думку, що додається до акта і є його невід'ємною частиною, про що робиться запис в акті Н-Н.

10. Керівник закладу освіти забезпечує правильне і своєчасне розслідування та облік нещасних випадків, складання акта розслідування нещасного випадку та акта Н-Н, розроблення і виконання заходів щодо усунення причин нещасного випадку.

11. Керівник закладу освіти протягом одного робочого дня після одержання актів і матеріалів, підготовлених комісією із розслідування нещасного випадку за підсумками її роботи, повинен розглянути і затвердити акт розслідування нещасного випадку та акт Н-Н (у разі складання).

Примірники затвердженого акта Н-Н протягом трьох робочих днів керівник закладу освіти надає або надсилає поштою з повідомленням:

потерпілому, батькам, іншим законним представникам потерпілого;

керівнику структурного підрозділу закладу освіти, де стався нещасний випадок;

начальнику служби охорони праці закладу освіти або особі, на яку покладено ці обов'язки (відповідальному);

засновнику (засновникам) приватного закладу освіти, органу управління освітою, іншим державним органам, до сфери управління яких належить заклад освіти;

первинній профспілковій організації відповідної профспілки або уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці (у разі, якщо немає профспілки в закладі освіти).

12. У разі відмови керівника закладу освіти від утворення комісії із розслідування нещасного випадку і складання акта розслідування нещасного випадку та акта Н-Н, а також у разі незгоди потерпілого, його батьків, інших законних представників зі змістом або висновками акта Н-Н питання щодо розслідування нещасного випадку за письмовою заявою потерпілого, його батьків, інших законних представників розглядають засновник (засновники) приватного закладу освіти, орган управління освітою вищого рівня, інший державний орган, до сфери управління якого належить заклад освіти, у строк, який не перевищує 10 робочих днів із дня подання такої письмової заяви.

13. Нещасний випадок, про який потерпілий не повідомив керівника закладу освіти протягом робочого (навчального) дня, коли трапився нещасний випадок, або наслідки якого проявилися не відразу і підтверджені закладом охорони здоров'я, розслідується протягом місяця з дня одержання письмової заяви потерпілого, його батьків, інших законних представників згідно з цим Положенням (незалежно від строку настання нещасного випадку). У цьому разі питання про складання акта Н-Н вирішується комісією із розслідування нещасного випадку, яка утворюється наказом закладу освіти, після всебічної перевірки заяви про нещасний випадок з урахуванням усіх обставин, довідки закладу охорони здоров'я про характер і тяжкість ушкодження потерпілого, можливої причини її походження, свідчень учасників (свідків) та інших доказів.

14. Якщо погіршення стану здоров'я потерпілого від нещасного випадку сталося внаслідок загального захворювання, хвороби, що підтверджено відповідною довідкою закладу охорони здоров'я, нещасний випадок розслідується за первинним діагнозом, при цьому наслідок погіршення стану здоров'я не враховується, акт Н-Н не складається.

15. Нещасні випадки, гострі професійні захворювання (отруєння), що сталися із здобувачами освіти під час проходження ними виробничої практики на підприємстві, в установі, організації (далі - підприємство) під керівництвом посадових осіб цього підприємства, розслідуються комісією підприємства, де стався нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), за участю представника закладу освіти і беруться на облік підприємством.

16. Нещасні випадки, що сталися на підприємстві зі здобувачами освіти закладів освіти, які проходять виробниче навчання, практику або виконують роботу під керівництвом учителя, викладача, майстра виробничого навчання закладу освіти на дільниці, виділеній підприємством для цієї мети, розслідуються комісією із розслідування нещасного випадку закладу освіти спільно з представником підприємства, оформляються актом про нещасний випадок за формою Н-Н, беруться на облік органом управління освітою, закладом освіти.

17. Нещасний випадок, що стався під час проведення походів, екскурсій, експедицій з навчальною метою поза територією району або міста, де розташовано заклад освіти, розслідується комісією органу управління освітою, в межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці якої стався нещасний випадок. Якщо не може прибути для участі у розслідуванні представник закладу освіти, із здобувачем освіти якого стався нещасний випадок, до складу комісії з розслідування нещасного випадку включають представника такого самого за типом закладу освіти.

Матеріали розслідування нещасного випадку надсилають до органу управління освітою за місцезнаходженням закладу освіти та керівникові закладу освіти, зі здобувачем освіти якого стався нещасний випадок.

18. Після закінчення лікування або у разі смерті потерпілого від нещасного випадку відповідно до довідки закладу охорони здоров'я керівник закладу освіти складає та надсилає в десятиденний строк усім особам і організаціям, зазначеним у пункті 11 цього розділу, яким надсилалися примірники акта Н-Н, повідомлення про наслідки нещасного випадку ( додаток 3).

19. Усі нещасні випадки, оформлені актами Н-Н, беруться на облік і реєструються:

1) закладом освіти в журналі реєстрації нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти ( додаток 4);

2) органом управління освітою в журналі реєстрації нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти у закладах освіти, що належать до сфери управління ( додаток 5).

Один примірник матеріалів розслідування таких нещасних випадків зберігається в архіві закладу освіти протягом 60 років.

20. Нещасні випадки, що трапилися із здобувачами освіти і не спричинили втрати здоров'я, наслідком яких є мікротравми, засвідчуються і реєструються медичним працівником закладу освіти в окремому журналі реєстрації мікротравм, що сталися із здобувачами освіти ( додаток 6). Такі нещасні випадки не беруться на облік.

У разі настання через деякий час у постраждалого від мікротравм ушкодження здоров'я розслідування нещасного випадку проводиться відповідно до пункту 13 цього розділу.

21. Нещасні випадки, що сталися із здобувачами освіти в транспортних засобах (автомобільному, залізничному, міському електротранспорті тощо) за обставин, зазначених в абзаці дев'ятому пункту 5 розділу І цього Положення, розслідуються відповідно до цього Положення з урахуванням матеріалів розслідування, що проводять уповноважені на це органи у встановленому порядку. Для отримання результатів розслідування від уповноважених органів керівник закладу освіти надсилає до них письмовий запит. Розслідування таких нещасних випадків проводиться протягом 10 робочих днів після отримання результатів розслідування від уповноважених органів.

Матеріали розслідування аварії, пригоди (події) на транспорті, підготовлені відповідними уповноваженими органами, долучаються до матеріалів розслідування та є їх невід'ємною частиною.

22. Якщо керівник закладу освіти не отримав матеріалів про розслідування таких нещасних випадків від відповідних органів протягом одного місяця з моменту аварії, пригоди (події) на транспорті, комісія із розслідування нещасного випадку складає акт розслідування нещасного випадку та акт за формою Н-Н.

В акті Н-Н зазначається найменування органу, який безпосередньо проводить розслідування, примірники цього акта надсилаються органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, і уповноваженому органу, який проводить розслідування.

23. Нещасні випадки, що трапилися внаслідок отруєння, нанесення тілесних ушкоджень, у тому числі іншою особою, правопорушень, злочинів тощо із здобувачами освіти під час освітнього процесу, розслідуються уповноваженими на це органами.

За результатами розслідування нещасного випадку, що проводився уповноваженими на це органами, керівник закладу освіти видає наказ (розпорядження).

III. Спеціальне розслідування нещасних випадків

1. Спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки, що трапилися під час освітнього процесу:

групові, що трапилися з одночасним травмуванням двох і більше потерпілих, незалежно від тяжкості тілесних ушкоджень;

що спричинили тяжкі наслідки (у тому числі інвалідність потерпілого);

із смертельним наслідком.

Спеціальне розслідування проводиться також у випадку смерті здобувача освіти під час освітнього процесу.

У разі самогубства здобувача освіти під час освітнього процесу проводиться розслідування органами правопорядку.

2. Про груповий нещасний випадок, нещасний випадок, що спричинив тяжкі наслідки (у тому числі інвалідність потерпілого), нещасний випадок із смертельним наслідком та у разі смерті здобувача (здобувачів) освіти під час освітнього процесу керівник закладу освіти зобов'язаний негайно повідомити:

батьків, інших законних представників потерпілого (потерпілих);

заклад охорони здоров'я за місцем, де стався нещасний випадок (у разі виявлення отруєнь - відповідний територіальний орган Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів);

орган управління освітою, інший державний орган, до сфери управління якого належить заклад освіти, засновника (засновників) приватного закладу освіти;

органи поліції за місцем, де стався нещасний випадок.

Повідомлення про нещасний випадок ( додаток 7), як зазначено в пункті 1 цього розділу, надсилаються органу управління освітою, іншому державному органу, до сфери управління якого належить заклад освіти, засновнику (засновникам) приватного закладу освіти за допомогою засобів оперативного зв'язку (телефон, телеграф, електронна пошта, факс тощо) протягом трьох годин з моменту, як стало відомо про такий випадок.

3. Про кожний груповий нещасний випадок, нещасний випадок, що спричинив тяжкі наслідки, нещасний випадок із смертельним наслідком та випадок смерті здобувача освіти під час освітнього процесу орган управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, протягом доби повідомляє орган управління освітою вищого рівня.

Такі самі повідомлення надсилають, якщо смерть потерпілого (потерпілих) настала внаслідок нещасного випадку через деякий час, протягом тимчасового звільнення від занять у закладі освіти. У таких випадках спеціальне розслідування здійснюють із використанням матеріалів раніше проведеного розслідування нещасного випадку, у тому числі акта Н-Н.

Якщо смерть здобувача освіти настала внаслідок нещасного випадку, не зазначеного у пункті 5 розділу I цього Положення, керівник закладу освіти, орган управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, протягом доби з моменту, як стало відомо про такий випадок, повідомляє орган управління освітою вищого рівня за формою повідомлення про нещасні випадки.

4. Спеціальне розслідування нещасного випадку, під час якого загинуло від 1 до 4 осіб або травмовано до 10 осіб, у разі смерті здобувачів освіти під час освітнього процесу проводить комісія із спеціального розслідування, яку створюють:

наказом органу управління освітою за місцезнаходженням закладу освіти за участю представника органу управління освітою вищого рівня, якщо нещасний випадок стався із здобувачем (здобувачами) освіти закладу освіти, що належить до сфери управління Міністерства освіти і науки України;

розпорядчим документом іншого державного органу, до сфери управління якого належить заклад освіти;

розпорядчим документом засновника (засновників) приватного закладу освіти.

До складу комісії із спеціального розслідування в закладах фахової передвищої, вищої, післядипломної освіти входить представник Міністерства освіти і науки України або особа, яку делегують виконувати функції представника Міністерства освіти і науки України за його розпорядженням.

5. Спеціальне розслідування нещасного випадку з особливо тяжкими наслідками, під час якого загинуло 5 і більше осіб або травмовано 10 і більше осіб, проводить комісія із спеціального розслідування, яку призначають:

наказом органу управління освітою вищого рівня за участю представника Міністерства освіти і науки України, якщо нещасний випадок стався із здобувачами освіти закладу освіти, що належить до сфери управління Міністерства освіти і науки України;

розпорядчим документом іншого державного органу, до сфери управління якого належить заклад освіти;

розпорядчим документом засновника (засновників) приватного закладу освіти.

6. До складу комісії із спеціального розслідування групового нещасного випадку, нещасного випадку із смертельним наслідком або випадку смерті здобувача освіти під час освітнього процесу входять:

голова - керівник (заступник керівника) органу управління освітою за місцезнаходженням закладу освіти, іншого державного органу, до сфери управління якого належить заклад освіти, посадова особа за рішенням засновника (засновників) приватного закладу освіти;

члени:

відповідальна особа з охорони праці та безпеки життєдіяльності органу управління освітою за місцезнаходженням закладу освіти;

керівник (заступник керівника) закладу освіти;

керівник служби охорони праці закладу освіти або особа, на яку наказом закладу освіти покладено ці обов'язки;

представник первинної профспілкової організації закладу освіти, членом якої є потерпілий, а в разі відсутності в закладі освіти профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності.

Залежно від конкретних умов (причин та наслідків нещасного випадку) до складу комісії із спеціального розслідування включаються представники Міністерства освіти і науки України, органів поліції, територіальних органів Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, інших органів (за згодою).

Комісія із спеціального розслідування зобов'язана:

обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від учасників освітнього процесу, працівників закладу освіти, потерпілого або потерпілих (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку;

з'ясувати обставини та причини настання нещасного випадку;

визначити, чи пов'язаний нещасний випадок з освітнім процесом;

установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності;

розробити заходи щодо попередження подібних нещасних випадків у майбутньому.

7. Члени комісії із спеціального розслідування повинні зустрітися з потерпілими або членами їхніх сімей, розглянути на місці соціальні питання та внести пропозиції про їх вирішення на розгляд відповідних органів, а також дати роз'яснення потерпілим (їхнім сім'ям) щодо їхніх прав відповідно до чинного законодавства України.

8. Комісія із спеціального розслідування протягом 15 робочих днів із дня її утворення розслідує нещасний випадок і складає акт спеціального розслідування ( додаток 8), оформляє інші потрібні документи і матеріали, перелік яких наведено в пункті 11 цього розділу. За потреби строк спеціального розслідування може бути продовжений органом управління освітою, який утворив комісію із спеціального розслідування, але не більше ніж на 30 календарних днів.

9. Акт спеціального розслідування протягом трьох робочих днів розглядається та затверджується керівником органу управління освітою, який призначив комісію із спеціального розслідування нещасного випадку.

10. Акти за формою Н-Н не складаються і не беруться на облік у випадку смерті здобувачів освіти під час освітнього процесу від загального захворювання, хвороби за наявності довідки закладу охорони здоров'я за місцезнаходженням закладу освіти або за місцем проживання потерпілого (потерпілих).

11. До матеріалів спеціального розслідування належать:

копія наказу органу управління освітою за місцезнаходженням закладу освіти про утворення комісії із спеціального розслідування нещасного випадку;

акт спеціального розслідування;

акт Н-Н на кожного потерпілого окремо;

плани, схеми та фотознімки місця події;

протоколи засідань комісії із спеціального розслідування, опитувань, пояснення свідків нещасного випадку та інших причетних осіб, а також посадових осіб, відповідальних за дотримання вимог норм і правил з охорони праці та безпеки життєдіяльності;

витяги із журналів реєстрації інструктажів з охорони праці, безпеки життєдіяльності з потерпілим, копія сторінки журналу обліку навчальних занять про реєстрацію вступного інструктажу з безпеки життєдіяльності з потерпілим;

витяги з журналів реєстрації інструктажів з охорони праці, безпеки життєдіяльності з педагогічними працівниками, якщо потерпілий - вихованець закладу дошкільної освіти;

копії документів про проходження навчання та перевірки знань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності безпосередніх керівників (учителів, вихователів, викладачів, майстрів трудового навчання тощо);

довідка закладу охорони здоров'я про характер і тяжкість ушкоджень, що заподіяні потерпілому, або причини його смерті;

висновок експертної комісії (якщо таку було створено) про причини нещасного випадку, результати лабораторних та інших досліджень, експериментів, аналізів тощо;

копії наказу закладу освіти, органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, про вжиття запропонованих комісією із спеціального розслідування заходів щодо запобігання виникненню подібних нещасних випадків.

12. На вимогу комісії із спеціального розслідування керівник закладу освіти зобов'язаний:

запросити для участі в розслідуванні нещасного випадку фахівців-експертів;

організувати фотознімки пошкодженого об'єкта, місця нещасного випадку та надати інші потрібні документи;

організувати проведення лабораторних досліджень, випробувань та інших робіт;

надати транспортні засоби та засоби зв'язку, потрібні для роботи комісії із спеціального розслідування нещасного випадку;

забезпечити друкування, розмноження у потрібній кількості матеріалів спеціального розслідування.

13. За рішенням комісії із спеціального розслідування, у якому визначені питання, що потребують експертного висновку, утворюють експертну комісію. Письмовий висновок експертної комісії надсилається до голови комісії із спеціального розслідування.

14. Заклад освіти, де стався нещасний випадок, компенсує витрати, пов'язані з діяльністю комісії із спеціального розслідування та залученням до її роботи фахівців. Відшкодування витрат на відрядження працівників, які є членами комісії із спеціального розслідування або залучені до її роботи, заклад освіти здійснює відповідно до чинного законодавства України.

Відшкодування витрат на відрядження представників центральних органів виконавчої влади, інших державних органів, які є членами комісії із спеціального розслідування або залучені до її роботи, здійснюється за рішенням цих органів.

15. Голова комісії із спеціального розслідування нещасного випадку має право звертатися до закладів охорони здоров'я, закладів судово-медичної експертизи, органів поліції та інших органів із запитом про отримання матеріалів та висновків щодо нещасного випадку, а якщо потрібні висновки спеціального дослідження (експертизи) - після їх завершення.

16. Орган управління освітою, який утворив комісію із спеціального розслідування, протягом п'яти робочих днів після закінчення цього розслідування направляє матеріали спеціального розслідування:

органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти;

керівникові закладу освіти, із здобувачем (здобувачами) освіти якого стався нещасний випадок;

первинній профспілковій організації відповідної профспілки або уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці (у разі, якщо немає профспілки в закладі освіти);

органу поліції за місцем настання групового нещасного випадку або нещасного випадку із смертельним наслідком.

17. Керівник закладу освіти, органу управління освітою, іншого державного органу, до сфери управління якого належить заклад освіти, засновник (засновники) приватного закладу освіти зобов'язані протягом п'яти робочих днів після отримання розглянути матеріали спеціального розслідування нещасного випадку і видати наказ (розпорядження) про вжиття запропонованих комісією із спеціального розслідування заходів щодо запобігання подібним випадкам, а також притягнення осіб, які допустили порушення нормативно-правових актів про охорону праці, вимог безпеки проведення освітнього процесу, до відповідальності згідно із чинним законодавством України.

Про виконання заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам керівник закладу освіти письмово повідомляє орган управління освітою, інший державний орган, до сфери управління якого належить заклад освіти, засновника (засновників) закладу освіти.

18. Примірники акта спеціального розслідування, акта Н-Н (на кожного потерпілого окремо), копії наказу закладу освіти, органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, про вжиття запропонованих комісією із спеціального розслідування заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам в десятиденний строк після завершення спеціального розслідування надсилаються керівником закладу освіти, органом управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, до Міністерства освіти і науки України.

19. Міністерство освіти і науки України, орган управління освітою, інший державний орган, до сфери управління якого належить заклад освіти, засновник (засновники) приватного закладу освіти після отримання документів спеціального розслідування аналізують обставини та причини нещасного випадку і за результатами розгляду розробляють відповідні заходи щодо запобігання нещасним випадкам.

20. Матеріали спеціального розслідування зберігаються в архіві органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти, протягом 60 років.

IV. Порядок ведення обліку нещасних випадків

1. Порядок ведення обліку нещасних випадків під час освітнього процесу в закладах освіти, що належать до сфери управління інших державних органів, визначається цими органами, а в приватних закладах освіти - їх засновником (засновниками).

2. Заклад освіти на підставі актів Н-Н подає звіт про травматизм під час освітнього процесу в закладі освіти ( додаток 9) за підсумками року за формою НВ органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти.

Органи управління освітою місцевих державних адміністрацій складають зведений звіт про травматизм із здобувачами освіти в закладах освіти, які належать до сфери їх управління, за формою НВ (зведена) ( додаток 10), який надсилають за підпорядкованістю органам управління освітою вищого рівня.

3. Керівник закладу освіти відповідає за достовірність зазначених у звіті відомостей згідно із чинним законодавством України.

4. Якщо у звітному періоді настала смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався минулого року, і у звіті за минулий період цей випадок зарахований до загальної кількості потерпілих, у звітному періоді цей нещасний випадок зараховується тільки до потерпілих із смертельним наслідком.

5. Заклади освіти, органи управління освітою, інші державні органи, до сфери управління яких належать заклади освіти, засновники приватних закладів освіти, Міністерство освіти і науки України заслуховують на засіданнях педагогічних рад, колегій, нарадах інформацію про стан травматизму серед здобувачів освіти, проводять аналіз причин нещасних випадків, що трапилися, розробляють заходи щодо їх запобігання.

6. Міністерство освіти і науки України здійснює оперативний облік загальної кількості потерпілих, у тому числі в групових нещасних випадках та нещасних випадках із смертельним наслідком, нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, нещасних випадків невиробничого характеру із смертельними наслідками.

АКТ
розслідування нещасного випадку

АКТ
про нещасний випадок, що стався із здобувачем освіти (вихованцем, учнем, студентом, курсантом, слухачем, стажистом, клінічним ординатором, аспірантом, докторантом закладу освіти)
(Форма Н-Н)

ПОВІДОМЛЕННЯ
про наслідки нещасного випадку

Рекомендована форма

ЖУРНАЛ
реєстрації нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти
у _________________________________________________
(найменування закладу освіти, органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти)

1. У разі направлення акта Н-Н поштою з повідомленням у графі 9 записують дату і номер відправлення.

2. Аркуші Журналу нумерують, прошнуровують та скріплюють печаткою.

3. Журнал зберігають у закладі освіти протягом 60 років.

Рекомендована форма

ЖУРНАЛ
реєстрації нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти у закладах освіти, що належать до сфери управління

______________________________________________________
(найменування органу управління освітою)

1. Аркуші Журналу нумерують, прошнуровують та скріплюють печаткою.

2. Журнал зберігають в органі управління освітою протягом 60 років.

Рекомендована форма

ЖУРНАЛ
реєстрації мікротравм, що сталися із здобувачами освіти
у _________________________________________________
(найменування закладу освіти, органу управління освітою, до сфери управління якого належить заклад освіти)

Аркуші Журналу нумерують, прошнуровують та скріплюють печаткою.

ПОВІДОМЛЕННЯ
про нещасний випадок

АКТ
спеціального розслідування

ЗВІТ
про травматизм під час освітнього процесу в закладі освіти
(Форма НВ річна)

ЗВЕДЕНИЙ ЗВІТ
про травматизм із здобувачами освіти в закладах освіти
(Форма НВ (зведена) (річна))

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу

# data[].attributes.attachment_link.description
НАКАЗ 16.05.2019 № 659 Про затвердження Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися із здобувачами освіти під час освітнього процесу Відповідно до частини другої статті 30 Закону України "Про охорону праці", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), з метою профілактики травматизму в закладах освіти та приведення нормативно-правових актів у відповідність до законодавства України НАКАЗУЮ: 1.

# data[].attributes.headline
«Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти» - Лист МОН України (2019 р.).

# data[].attributes.subject
«Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти» - Лист МОН України (2019 р.).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти

Лист Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 1/11-1491

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти Лист Міністерства освіти і науки України м. Київ № 1/11-1491

# data[].attributes.headline
“Деякі питання щодо створення у 2019/2020 н.р. безпечного освітнього середовища, формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок”

# data[].attributes.subject
“Деякі питання щодо створення у 2019/2020 н.р. безпечного освітнього середовища, формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок”

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні.pdf

# data[].attributes.headline
«Про затвердження примірного тематичного плану та примірної програми навчання з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності»-наказ МОН України (.2019 р.).

# data[].attributes.subject
«Про затвердження примірного тематичного плану та примірної програми навчання з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності»-наказ МОН України (.2019 р.).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти

Лист Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 1/11-1491

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодо організації роботи та дотримання вимог з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності у закладах дошкільної освіти Лист Міністерства освіти і науки України м. Київ № 1/11-1491

# data[].attributes.headline
Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти (2018 р.)

# data[].attributes.subject
Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти (2018 р.)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

26.12.2017 № 1669

Про затвердження Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти

Відповідно до абзацу восьмого частини першої статті 53 Закону України "Про освіту", статей 13, 14, 30 Закону України "Про охорону праці", пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 630 (із змінами), з метою приведення нормативно-правових актів у відповідність до законодавства України НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти, що додається.

2. Визнати таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти і науки України від 01 серпня 2001 року № 563 "Про затвердження Положення про організацію роботи з охорони праці учасників навчально-виховного процесу в установах і навчальних закладах", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20 листопада 2001 року за № 969/6160 (із змінами).

3. Сектору мобілізаційної роботи, цивільного захисту та безпеки життєдіяльності (Цимбал А.А.) забезпечити подання цього наказу на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України у встановленому порядку.

4. Управлінню адміністративно-господарського та організаційного забезпечення (Єрко І.А.) зробити відмітку у справах архіву.

5. Цей наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування.

6. Контроль за виконанням цього наказу покласти на державного секретаря Полянського П.Б.

ПОГОДЖЕНО:

А. Рева

Г.В. Осовий

І. Загальні положення

1. Це Положення розроблено відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про охорону праці" і поширюється на заклади дошкільної, загальної середньої, професійної (професійно-технічної), позашкільної, спеціалізованої, фахової передвищої, вищої освіти та заклади післядипломної освіти, установи, що належать до сфери управління Міністерства освіти і науки України (далі - заклади освіти).

2. Це Положення визначає єдину систему організації роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу (учнів, студентів, курсантів, слухачів, аспірантів та працівників закладів освіти), а також обов'язки керівників та посадових осіб щодо забезпечення безпечних та нешкідливих умов навчання, утримання і праці, запобігання травматизму.

3. Заклади освіти у своїй діяльності керуються нормативно-правовими актами з питань охорони праці, цим Положенням.

4. Організація роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності в закладах освіти покладається на їх керівників.

5. Навчання та перевірка знань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності учнів, студентів, курсантів, слухачів, аспірантів (далі - здобувачі освіти) та працівників закладів освіти проводяться відповідно до Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26 січня 2005 року № 15, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 лютого 2005 року за № 231/10511 (із змінами) (далі - Типове положення), та Положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці в закладах, установах, організаціях, підприємствах, підпорядкованих Міністерству освіти і науки України, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 18 квітня 2006 року № 304, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 липня 2006 року за № 806/12680 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 22 листопада 2017 року № 1514) (далі - Положення про навчання).

6. Інструктажі з питань охорони праці із здобувачами освіти та працівниками закладів освіти проводяться відповідно до Типового положення. Інструктажі з питань безпеки життєдіяльності, які містять питання охорони здоров'я, пожежної, радіаційної безпеки, цивільного захисту, безпеки дорожнього руху, реагування на надзвичайні ситуації, безпеки побуту тощо, проводяться відповідно до Положення про навчання.

ІІ. Організація роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності в Міністерстві освіти і науки України

1. Державний секретар МОН здійснює загальне керівництво і є відповідальним за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності в Міністерстві освіти і науки України.

2. Міністерство освіти і науки України:

1) забезпечує виконання покладених на нього завдань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Законів України "Про освіту", "Про охорону праці", нормативно-правових актів, координує і контролює загальний стан роботи з охорони праці в галузі, діяльність закладів освіти щодо забезпечення безпечних і нешкідливих умов навчання, утримання і праці;

2) проводить єдину науково-технічну політику з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності, впровадження системи стандартів безпеки праці, направлених на забезпечення безпечних і нешкідливих умов освітнього процесу;

3) створює службу охорони праці Міністерства освіти і науки України відповідно до Типового положення про службу охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 15 листопада 2004 року № 255, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2004 року за № 1526/10125 (далі - Типове положення про службу охорони праці). Одночасно може створювати службу безпеки життєдіяльності, яка поєднує роботу служб пожежної, радіаційної безпеки та виконує інші функціональні завдання з питань безпеки життєдіяльності. Ця служба безпосередньо підпорядковується державному секретарю МОН;

4) забезпечує опрацювання, прийняття нових, перегляд і скасування нормативно-правових актів з охорони праці відповідно до цього Положення, видає накази, інструкції з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності, здійснює контроль за їх виконанням;

5) забезпечує функціонування системи управління охороною праці в закладах освіти;

6) передбачає внесення до освітніх програм та підручників питань з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

7) здійснює контроль за станом охорони праці в закладах освіти;

8) здійснює контроль за наданням установлених пільг особам, що залучаються до виконання робіт підвищеної небезпеки, забезпеченням спецодягом, спецвзуттям та іншими засобами індивідуального захисту працівників закладів освіти відповідно до законодавства;

9) забезпечує навчання з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності в закладах освіти;

10) один раз на три роки організовує в установленому порядку навчання і перевірку знань з охорони праці, безпеки життєдіяльності керівників, спеціалістів, працівників галузі, які є членами комісії з перевірки знань у закладах освіти;

11) організовує і проводить колегії, наради, конференції, виставки, громадські огляди з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

12) здійснює постійний зв'язок з іншими органами виконавчої влади та громадськими об'єднаннями щодо запобігання травматизму серед здобувачів освіти та працівників закладів освіти;

13) при настанні під час освітнього процесу нещасних випадків вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися під час навчально-виховного процесу в навчальних закладах, затвердженим наказом Міністерства освіти і науки України від 31 серпня 2001 року № 616, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 грудня 2001 року за № 1093/6284 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 07 жовтня 2013 року № 1365) (далі - Положення про порядок розслідування нещасних випадків);

14) укладає угоду з ЦК Профспілки працівників освіти і науки України з включенням розділу щодо поліпшення умов і безпеки праці та навчання;

15) бере участь у міжнародному співробітництві з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності.

ІІІ. Організація роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності в Міністерстві освіти і науки Автономної республіки Крим, департаментах (управліннях) освіти і науки обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, управліннях освітою органів місцевого самоврядування

1. Відповідальними за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності в Міністерстві освіти і науки Автономної республіки Крим, департаментах (управліннях) освіти і науки обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, управліннях освітою органів місцевого самоврядування є їх керівники.

2. Міністерство освіти і науки Автономної республіки Крим, департаменти (управління) освіти і науки обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, управління освітою органів місцевого самоврядування:

1) здійснюють керівництво і контроль за організацією роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності в закладах освіти, безпосередньо їм підпорядкованих;

2) відповідно до Типового положення про службу охорони праці створюють службу охорони праці, одночасно можуть створювати службу безпеки життєдіяльності, яка поєднує роботу служб пожежної, радіаційної безпеки та виконує інші функціональні завдання з питань безпеки життєдіяльності;

3) забезпечують функціонування системи управління охороною праці в закладах освіти;

4) забезпечують виконання нормативно-правових актів з питань охорони праці в закладах освіти та відповідних приписів органів державного нагляду за охороною праці;

5) надають необхідну допомогу щодо створення безпечних умов проведення освітнього процесу в закладах освіти, систематично заслуховують їх керівників про стан роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

6) тимчасово призупиняють або забороняють освітній процес у закладах освіти, а також роботи в небезпечних для життя і здоров'я умовах, призначають повторну перевірку знань працівників з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

7) один раз на три роки здійснюють навчання та перевірку знань з охорони праці, безпеки життєдіяльності керівників закладів освіти, їх заступників, фахівців відділів (управлінь) освіти, педагогічних працівників та інших працівників закладів освіти відповідно до Типового положення та Положення про навчання;

8) забезпечують заклади освіти нормативно-правовими актами з питань охорони праці;

9) здійснюють контроль за наданням пільг особам, які працюють у шкідливих і небезпечних умовах, забезпечують їх спецодягом, спецвзуттям та іншими засобами індивідуального захисту згідно з Положенням про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального захисту, затвердженим наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду від 24 березня 2008 року № 53, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 21 травня 2008 року за № 446/15137 (далі - Положення про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям);

10) здійснюють контроль за дотриманням норм і правил з охорони праці в трудових об'єднаннях здобувачів освіти, своєчасним навчанням, проведенням інструктажів і перевіркою знань з питань охорони праці керівників цих об'єднань;

11) забезпечують проведення дозиметричного контролю в закладах освіти шляхом укладання договорів з відповідними службами згідно із законодавством;

12) не дозволяють залучення здобувачів освіти до господарських робіт і виробничої практики без обстеження робочих місць, забороняють проведення робіт, які негативно впливають на здобувачів освіти та працівників закладів освіти і стан довкілля;

13) здійснюють постійний зв'язок з органами виконавчої влади та громадськими об'єднаннями щодо запобігання травматизму серед здобувачів освіти та працівників закладів освіти;

14) перед початком навчального року, а також періодично протягом навчального року оцінюють технічний стан обладнання та устаткування навчальних приміщень закладів освіти;

15) визначають базові (опорні) заклади освіти щодо створення безпечних і нешкідливих умов навчання, утримання і праці;

16) здійснюють контроль за проведенням інструктажів з охорони праці, безпеки життєдіяльності здобувачів освіти та працівників закладів освіти;

17) здійснюють затвердження посадових інструкцій керівників закладів освіти з обов'язковим блоком питань з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

18) організовують проведення атестації робочих місць за умовами праці відповідно до Порядку проведення атестації робочих місць за умовами праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 1992 року № 442 (із змінами);

19) щороку розробляють організаційно-технічні заходи щодо поліпшення стану охорони праці, безпеки життєдіяльності в закладах освіти;

20) систематично розглядають на колегіях, засіданнях звіти керівників закладів освіти про стан охорони праці, безпеки життєдіяльності;

21) при настанні під час освітнього процесу нещасних випадків вживають заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

IV. Обов'язки посадових осіб та організація роботи з охорони праці і безпеки життєдіяльності в закладах освіти

1. Керівник закладу освіти (ректор, директор, завідувач):

1) є відповідальним за створення безпечних умов освітнього процесу згідно із законодавством про охорону праці, цим Положенням; не дозволяє проведення освітнього процесу за наявності шкідливих та небезпечних умов;

2) відповідно до Типового положення про службу охорони праці створює в закладі освіти службу охорони праці, безпеки життєдіяльності, яка безпосередньо підпорядковується йому; призначає відповідальних за організацію роботи з охорони праці, безпеки життєдіяльності в закладі освіти та визначає їх функціональні обов'язки, забезпечує функціонування системи управління охороною праці;

3) призначає наказом осіб, відповідальних за стан охорони праці в структурних підрозділах, навчальних кабінетах, лабораторіях, майстернях, спортзалах, тирах (стрільбищах) тощо;

4) затверджує посадові інструкції керівників структурних підрозділів, працівників з обов'язковим блоком питань з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

5) перед початком навчального року, а також періодично протягом навчального року оцінює технічний стан обладнання та устаткування навчальних приміщень закладів освіти;

6) уживає заходів щодо приведення інженерно-технічних комунікацій, устаткування, обладнання у відповідність до чинних стандартів, правил, норм з охорони праці;

7) укладає колективний договір (угоду), що містить розділ з охорони праці, безпеки життєдіяльності, та забезпечує його виконання;

8) забезпечує виконання вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці, заходів з охорони праці, безпеки життєдіяльності, передбачених колективним(ою) договором (угодою), приписів органів державного нагляду за охороною праці, пропозицій виборного органу первинної профспілкової організації (представника профспілки);

9) на засіданнях педагогічної ради закладу освіти, нарадах керівників структурних підрозділів, осіб, відповідальних за стан охорони праці, безпеку життєдіяльності, організовує звітування з питань профілактики травматизму, виконання заходів розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди), видає накази, розпорядження з цих питань;

10) організовує профілактичну роботу щодо попередження травматизму і зниження захворюваності серед здобувачів освіти та працівників закладів освіти;

11) організовує роботу з розробки програми вступного інструктажу та забезпечує проведення всіх видів інструктажів:

з охорони праці - відповідно до Типового положення;

з безпеки життєдіяльності - відповідно до цього Положення;

12) організовує роботу щодо розроблення та періодичного перегляду один раз на 5 років:

інструкцій з охорони праці для працівників відповідно до Положення про розробку інструкцій з охорони праці, затвердженого наказом Комітету по нагляду за охороною праці Міністерства праці та соціальної політики України від 29 січня 1998 року № 9, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07 квітня 1998 року за № 226/2666 (у редакції наказу Міністерства соціальної політики України від 30 березня 2017 року № 526) (далі - Положення про розробку інструкцій);

інструкцій з безпеки під час проведення навчання для здобувачів освіти відповідно до цього Положення;

13) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

14) контролює забезпечення здобувачів освіти та працівників закладів освіти спецодягом, спецвзуттям та іншими засобами індивідуального захисту згідно з Положенням про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям;

15) здійснює контроль за підготовкою трудових студентських загонів, учнівських об'єднань щодо створення безпечних і нешкідливих умов праці та відпочинку на місцях їх дислокації;

16) сприяє проведенню дозиметричного контролю відповідно до нормативно-правових актів з обов'язковою реєстрацією в спеціальному журналі;

17) забезпечує навчання з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності здобувачів освіти та працівників закладів освіти відповідно до законодавства і цього Положення;

18) сприяє виконанню організаційно-технічних заходів упровадження системи стандартів безпеки праці, проведенню атестації робочих місць за умовами праці;

19) організовує проведення обов'язкових попередніх та періодичних медичних оглядів працівників закладів освіти відповідно до Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров'я України від 21 травня 2007 року № 246, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 липня 2007 року за № 846/14113 (із змінами), та наказу Міністерства охорони здоров'я України від 23 липня 2002 року № 280 "Щодо організації проведення обов'язкових профілактичних медичних оглядів працівників окремих професій, виробництв і організацій, діяльність яких пов'язана з обслуговуванням населення і може призвести до поширення інфекційних хвороб", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 серпня 2002 року за № 639/6927 (із змінами);

20) не дозволяє виконання робіт, які негативно впливають на здобувачів освіти і працівників закладів освіти та стан довкілля;

21) здійснює постійний зв'язок з органами виконавчої влади та громадськими об'єднаннями щодо запобігання травматизму серед здобувачів освіти та працівників закладів освіти;

22) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

2. Заступник керівника (проректор, заступник директора, завідувач):

1) організовує і контролює виконання керівниками структурних підрозділів (факультетів, кафедр, кабінетів, лабораторій тощо) заходів щодо створення безпечних і нешкідливих умов освітнього процесу;

2) забезпечує впровадження відповідних вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності в освітній процес;

3) контролює проведення улаштування і обладнання навчальних кабінетів, майстерень, лабораторій, спортзалів тощо;

4) здійснює контроль за безпечним використанням навчального обладнання, приладів, хімреактивів тощо, що використовуються під час освітнього процесу, відповідно до типових переліків, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України;

5) бере участь у підготовці студентських загонів, учнівських об'єднань щодо створення безпечних і нешкідливих умов праці та відпочинку в місцях їх дислокації;

6) один раз на три роки організовує навчання і перевірку знань працівників закладу освіти з охорони праці, безпеки життєдіяльності, бере участь у складі комісії з перевірки знань;

7) контролює проведення інструктажів з охорони праці, безпеки життєдіяльності із здобувачами освіти, працівниками в структурних підрозділах;

8) забезпечує роботу щодо розроблення і періодичного перегляду (один раз на 5 років) інструкцій з охорони праці для працівників закладу освіти та інструкцій з безпеки під час проведення навчання для здобувачів освіти, при виконанні практичних, лабораторних робіт у навчальних кабінетах, лабораторіях, майстернях тощо;

9) забезпечує розроблення інструкцій з охорони праці для професій або видів робіт з підвищеною небезпекою, які переглядаються один раз на 3 роки відповідно до Положення про розробку інструкцій;

10) бере участь у розробленні розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

11) затверджує погоджені службою охорони праці, безпеки життєдіяльності добові норми зберігання і витрачання отруйних речовин, легкозаймистих рідин та інших пожежо- і вибухонебезпечних матеріалів;

12) контролює дотримання працівниками закладу освіти посадових інструкцій у частині забезпечення охорони праці, безпеки життєдіяльності;

13) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці.

3. Декан факультету:

1) забезпечує створення безпечних і нешкідливих умов освітнього процесу;

2) забезпечує проведення навчальних занять, виробничої практики студентів, науково-дослідних та інших робіт на кафедрах, у студентських наукових гуртках і наукових товариствах відповідно до вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

3) керує розробленням і періодичним переглядом інструкцій з охорони праці та інструкцій з безпеки під час проведення навчання, узгоджує їх із службою охорони праці, безпеки життєдіяльності та подає на затвердження керівнику закладу освіти;

4) організовує на факультеті проведення інструктажів для здобувачів освіти з питань безпеки життєдіяльності;

5) забезпечує навчання та перевірку знань працівників факультету з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності;

6) організовує допомогу в підготовці студентських загонів, перевіряє наявність безпечних і нешкідливих умов праці і відпочинку в місцях їх дислокації;

7) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

8) контролює внесення питань з охорони праці, безпеки життєдіяльності в підручники, навчальні і методичні посібники з дисциплін, що викладаються на кафедрах факультету;

9) забезпечує спільно з представником профспілки систематичний розгляд на засіданнях факультету стану умов праці та навчання у підрозділах, організовує вивчення, узагальнення і поширення передового досвіду з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

10) бере участь у проведенні міжкафедральних нарад, конференцій з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності;

11) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди).

4. Завідувач кафедри:

1) є відповідальним за створення безпечних і нешкідливих умов освітнього процесу на кафедрі;

2) вносить питання з охорони праці, безпеки життєдіяльності в освітні програми, методичні рекомендації до лабораторних робіт, курсових та дипломних робіт і проектів;

3) організовує розроблення і періодичний перегляд (один раз на 5 років) інструкцій з охорони праці та інструкцій з безпеки під час проведення навчання, узгоджує їх із службою охорони праці закладу освіти та подає на затвердження керівнику;

4) проводить з кожним працівником кафедри інструктажі з охорони праці, оформляє у журналі відповідно до Типового положення.

5) організовує проведення із студентами інструктажів з охорони праці та безпеки життєдіяльності;

6) забезпечує навчання і перевірку знань з питань охорони праці студентів та працівників, які працюють в умовах підвищеної небезпеки;

7) складає і направляє заявки на спецодяг, спецвзуття та інші засоби індивідуального захисту згідно з Положенням про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям;

8) забезпечує своєчасну явку на періодичний медичний огляд працівників відповідно до наказу Міністерства охорони здоров'я України від 23 липня 2002 року № 280 "Щодо організації проведення обов'язкових профілактичних медичних оглядів працівників окремих професій, виробництв і організацій, діяльність яких пов'язана з обслуговуванням населення і може призвести до поширення інфекційних хвороб", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 серпня 2002 року за № 639/6927 (із змінами);

9) здійснює спільно з представником профспілки контроль за станом охорони праці, безпеки життєдіяльності;

10) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

11) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

5. Завідувач кабінету, лабораторії, майстерні, навчально-виробничої майстерні, старший майстер, майстер виробничого навчання:

1) є відповідальним за безпечний стан робочих місць, обладнання, приладів, інструментів, інвентарю тощо;

2) не допускає до проведення навчальних занять або робіт здобувачів освіти та працівників закладу освіти без передбаченого спецодягу, спецвзуття та інших засобів індивідуального захисту;

3) вимагає у встановленому порядку забезпечення спецодягом, спецвзуттям та іншими засобами індивідуального захисту здобувачів освіти та працівників закладу освіти згідно з Положенням про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям;

4) відповідно до цього Положення розробляє і переглядає (один раз на 5 років) інструкції з безпеки під час проведення навчання в кабінетах, лабораторіях, навчально-виробничих майстернях, навчальних господарствах, спортивних залах тощо;

5) дозволяє використання обладнання, встановленого в лабораторіях, кабінетах, навчальних господарствах, цехах, на дільницях, полігонах, що передбачено типовими переліками, затвердженими Міністерством освіти і науки України;

6) контролює дотримання безпечних і нешкідливих умов проведення виробничої практики здобувачів освіти на підприємствах, в установах і організаціях, не дозволяє виконання робіт, не передбачених умовами договору;

7) проводить інструктажі з охорони праці під час навчально-виробничого процесу;

8) проводить інструктажі з безпеки життєдіяльності або контролює їх проведення викладачем, учителем;

9) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

10) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

6. Викладач, учитель, класовод, куратор групи, класний керівник, вихователь:

1) є відповідальним за збереження життя і здоров'я здобувачів освіти під час освітнього процесу;

2) забезпечує проведення освітнього процесу, що регламентується законодавчими та нормативно-правовими актами з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності;

3) організовує вивчення здобувачами освіти правил і норм з охорони праці, безпеки життєдіяльності;

4) проводить інструктажі із здобувачами освіти:

з охорони праці - під час проведення трудового навчання і виробничої практики відповідно до Типового положення;

з безпеки життєдіяльності - під час проведення навчальних занять, позакласних, позашкільних заходів:

вступний на початку навчального року - з реєстрацією вступного інструктажу з безпеки життєдіяльності здобувачів освіти в журналі обліку навчальних занять ( додаток 1) на сторінці класного керівника, куратора групи;

первинний, позаплановий, цільовий інструктажі - з реєстрацією в журналі реєстрації первинного, позапланового, цільового інструктажів здобувачів освіти з безпеки життєдіяльності ( додаток 2);

первинний інструктаж перед початком заняття (нової теми, лабораторної, практичної роботи тощо) - з реєстрацією в журналах обліку навчальних занять і виробничого навчання на сторінці предмета в рядку про зміст уроку, лекції, практичної роботи тощо;

5) здійснює контроль за виконанням здобувачами освіти правил (інструкцій) з безпеки;

6) проводить профілактичну роботу щодо запобігання травматизму серед здобувачів освіти під час освітнього процесу;

7) проводить профілактичну роботу серед здобувачів освіти щодо вимог особистої безпеки у побуті (дії у надзвичайних ситуаціях, дорожній рух, участь у масових заходах, перебування в громадських місцях, на об'єктах мережі торгівлі тощо);

8) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

V. Організація роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності під час проведення науково-дослідної діяльності в закладах освіти

1. Заступник керівника (проректор) з наукової роботи:

1) організовує роботу та здійснює контроль за виконанням заходів щодо створення безпечних і нешкідливих умов під час проведення науково-дослідних, дослідно-конструкторських і експедиційних робіт, а також у студентських наукових товариствах, конструкторських бюро відповідно до законодавства про охорону праці, цього Положення;

2) організовує навчання і перевірку знань з охорони праці, безпеки життєдіяльності наукових, науково-педагогічних працівників структурних підрозділів;

3) організовує роботу щодо розроблення і періодичного перегляду інструкцій з охорони праці під час виконання наукових робіт;

затверджує в установленому порядку інструкції з охорони праці, що діють у науково-дослідних і дослідно-конструкторських (у тому числі студентських) підрозділах, контролює їх виконання;

4) організовує забезпечення навчальних експедицій, партій, загонів спорядженням, обладнанням, засобами індивідуального захисту, інструкціями з охорони праці, а також затверджує акти готовності виїзду навчальних експедицій, партій, загонів на науково-дослідні та експедиційні роботи;

5) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

6) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

7) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

2. Начальник науково-дослідного сектору (заступник начальника науково-дослідної частини):

1) здійснює безпосереднє керівництво і є відповідальним за організацію та дотримання безпечних і нешкідливих умов проведення науково-дослідних, дослідно-конструкторських і експедиційних робіт відповідно до законодавства з охорони праці, цього Положення;

2) організовує проведення науково-дослідних робіт лише за наявності приміщень, приладів, обладнання, устаткування, що відповідають вимогам системи стандартів безпеки праці, правилам і нормам з охорони праці та прийняті до експлуатації;

3) розглядає і подає на затвердження проректору з наукової роботи договори на науково-дослідні і дослідно-конструкторські роботи після погодження їх службою охорони праці, безпеки життєдіяльності;

4) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

5) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

6) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

3. Керівник науково-дослідної роботи (теми):

1) здійснює безпосерднє керівництво і є відповідальним за організацію і забезпечення безпечних і нешкідливих умов проведення науково-дослідної і дослідно-конструкторської роботи відповідно до законодавства з охорони праці, цього Положення;

2) організовує проведення науково-дослідної роботи лише за наявності приміщень, приладів, установок, обладнання, устаткування, що відповідає вимогам стандартів безпеки праці, правилам і нормам з охорони праці;

3) відповідає за безпечну експлуатацію приладів, установок, обладнання, а також захисних, сигнальних і протипожежних пристроїв, контрольно-вимірювальних приладів, посудин, що працюють під тиском, безпечне використання, забезпечення і транспортування вибухових, отруйних, радіоактивних, легкозаймистих та інших шкідливих для життя і здоров'я речовин;

4) проводить первинний (на робочому місці), повторний, позаплановий інструктажі з охорони праці із учасниками освітнього процесу відповідно до Типового положення, допускає до самостійної роботи;

5) розробляє інструкції щодо безпечного використання нових матеріалів, обладнання, проведення відповідних процесів;

6) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

7) бере участь у розробленні розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

8) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

VI. Організація роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності під час позакласної, позашкільної діяльності

1. Заступник керівника закладу освіти з навчально-виховної роботи:

1) уживає необхідних заходів щодо створення безпечних і нешкідливих умов, виконання санітарно-гігієнічних норм і вимог з охорони праці, безпеки життєдіяльності під час проведення позакласних і позашкільних заходів;

2) контролює і надає методичну допомогу керівникам клубів, гуртків, спортивних секцій, походів, екскурсій, трудових об'єднань, громадських робіт тощо з питань створення безпечних і нешкідливих умов праці і відпочинку здобувачів освіти, запобігання травматизму;

3) проводить інструктажі з охорони праці, безпеки життєдіяльності класоводів, класних керівників, учителів та інших осіб, які залучені до організації позакласної, позашкільної роботи;

4) організовує профілактичну роботу серед здобувачів освіти з охорони праці, безпеки життєдіяльності під час освітнього процесу;

5) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

2. Керівник клубу, гуртка, секції, тренер:

1) забезпечує безпечний стан робочих місць, безпечну експлуатацію обладнання, приладів, інструментів, спортивного спорядження (інвентарю) тощо;

2) проводить інструктажі з охорони праці з працівниками та інструктажі з безпеки життєдіяльності із здобувачами освіти;

3) не дозволяє працювати учням, студентам, курсантам без відповідного спецодягу, спецвзуття та інших засобів індивідуального захисту згідно з Положенням про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям;

4) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків;

5) веде профілактичну роботу з охорони праці, безпеки життєдіяльності серед здобувачів освіти.

VII. Організація роботи з охорони праці під час адміністративно-господарської діяльності в закладах освіти

1. Заступник керівника з адміністративно-господарської роботи, завідувач господарства, начальник господарського відділу:

1) здійснює експлуатацію та догляд будівель, споруд і територій відповідно до законодавства з охорони праці;

2) забезпечує дотримання вимог правил охорони праці під час експлуатації виробничого, енергетичного, вентиляційного обладнання, машин, механізмів, парових і водогрійних котлів, посудин, що працюють під тиском;

3) контролює дотримання норм переміщення вантажів, санітарно-гігієнічного стану побутових і допоміжних приміщень, територій відповідно до законодавства з охорони праці;

4) забезпечує навчальні приміщення, лабораторії, кабінети, господарські і культурно-побутові підрозділи закладу освіти обладнанням та інвентарем відповідно до законодавства з охорони праці;

5) забезпечує здобувачів освіти та працівників закладу освіти спецодягом, спецвзуттям та іншими засобами індивідуального захисту згідно з Положенням про порядок забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям, організовує періодичні випробування діелектричних засобів захисту, а також облік, зберігання, видачу, прання, сушку, дезінфекцію та ремонт спецодягу;

6) організовує проведення замірів опору ізоляції електроустановок та електропроводки, заземлювальних пристроїв, періодичні випробування і огляди вантажопідйомних машин і механізмів, парових і водогрійних котлів, посудин, що працюють під тиском, аналізи повітря на вміст пилу, газів і парів шкідливих речовин, вимірювання освітленості, шуму і вібрації, радіаційний контроль у приміщеннях закладу освіти відповідно до нормативно-правових актів;

7) організовує зі спеціалізованими організаціями навчання персоналу, що обслуговує котли і водонагрівачі, балони із зрідженими газами, компресори і посудини, електричні установки та інші агрегати і механізми підвищеної небезпеки;

8) організовує зберігання на складах палива, отруйних матеріалів, легкозаймистих і горючих рідин, балонів зі зрідженими газами, обладнання, сировини, матеріалів тощо відповідно до правил і норм з охорони праці та Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України від 15 серпня 2016 року № 974, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 08 вересня 2016 року за № 1229/29359;

9) відповідно до Положення про розробку інструкцій розробляє і періодично переглядає інструкції з охорони праці під час виконання конкретних господарських робіт, узгоджує їх із службою охорони праці;

10) проводить інструктажі з охорони праці, забезпечує навчання з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності в адміністративно-господарських підрозділах;

11) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

12) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди);

13) організовує роботу щодо створення безпечних і нешкідливих умов праці на автотранспортному підприємстві, автобазі, в гаражі закладу освіти тощо відповідно до вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

14) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

2. Головний інженер, енергетик, механік закладу освіти:

1) здійснює безпосереднє керівництво і є відповідальним за організацію і виконання робіт у підпорядкованих інженерно-технічних службах відповідно до законодавства з охорони праці, цього Положення;

2) забезпечує експлуатацію і утримання будівель, споруд, виробничих приміщень, обладнання, машин, механізмів, електроустановок, електросилових, електроосвітлювальних, опалювальних, газових і каналізаційних мереж, систем вентиляції відповідно до правил і норм з охорони праці;

3) виявляє причини аварій з машинами, механізмами, електроустановками, обладнанням, веде облік та аналіз аварій, розробляє і вживає заходів щодо запобігання аваріям;

4) організовує відповідно до нормативно-правових актів з питань охорони праці:

проведення планово-запобіжних ремонтів;

профілактичні випробування обладнання, машин, механізмів, посудин і апаратів, що працюють під тиском;

заміри опору ізоляції електроустановок, електропроводки, заземлювальних пристроїв;

5) розробляє і впроваджує заходи щодо механізації, автоматизації ручної праці, важких та трудомістких процесів;

6) забезпечує безпечні і нешкідливі умови праці під час монтажних, демонтажних і ремонтних робіт на підконтрольних об'єктах, обладнання робочих місць необхідним допоміжним спорядженням і огорожами, знаками безпеки, оформлення працівникам наряду-допуску на виконання робіт з підвищеною небезпекою;

7) проводить реєстрацію об'єктів закладу освіти, підконтрольних органам державного нагляду, оформляє відповідні документи;

8) розробляє інструкції з охорони праці під час експлуатації машин, механізмів, приладів, виконання конкретних робіт;

9) проводить інструктажі з охорони праці з кожним підпорядкованим йому працівником з реєстрацією в журналі відповідно до Типового положення;

10) бере участь у розробленні окремого розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди) відповідно до його компетенції;

11) сприяє здійсненню громадського контролю за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці;

12) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

3. Керівник виробничої дільниці (цеху), виконавець робіт в закладі освіти:

1) здійснює необхідні заходи з охорони праці, систематичне спостереження за станом і експлуатацією робочих місць;

2) здійснює нагляд за правильним і безпечним використанням обладнання, машин, механізмів, енергетичних установок і транспортних засобів, що працюють під його наглядом;

3) розробляє інструкції з охорони праці під час експлуатації машин, механізмів, приладів, виконання конкретних робіт;

4) здійснює контроль за своєчасною видачею відповідного спецодягу, спецвзуття і засобів індивідуального захисту працівникам;

5) проводить інструктажі з охорони праці та забезпечує своєчасне навчання працівників безпечним навичкам праці відповідно до Типового положення;

6) оформляє допуск працівникам на виконання робіт у підрозділах (дільницях) цеху та документи на припинення робіт машин, механізмів тощо;

7) організовує використання наочних засобів пропаганди охорони праці - інструкцій, пам'яток, плакатів тощо;

8) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

4. Майстер виробничої дільниці (цеху):

1) організовує безпечне проведення робіт;

2) проводить систематичне спостереження за станом виробничого, вентиляційного обладнання, риштувань, захисних пристроїв, кріплень котлованів, траншей тощо;

3) регулярно проводить перевірку чистоти і порядку на робочих місцях, у проходах та на під'їзних коліях, забезпечення достатньої освітленості робочих місць, а також правильного утримання та експлуатації підкранових колій;

4) проводить з працівниками інструктажі з охорони праці на робочому місці в процесі виконання робіт відповідно до Типового положення;

5) здійснює контроль за правильним використанням спецодягу, спецвзуття та інших засобів індивідуального захисту, дотриманням норм перенесення вантажів, забезпеченням робочих місць запобіжними написами і плакатами;

6) при настанні під час освітнього процесу нещасного випадку вживає заходів, передбачених Положенням про порядок розслідування нещасних випадків.

5. Головний бухгалтер (бухгалтер):

1) здійснює контроль за витратами коштів, що виділяються на виконання заходів розділу з охорони праці, безпеки життєдіяльності колективного договору (угоди), забезпечує виконання заходів, передбачених нормативно-правовими актами з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності;

2) веде облік коштів, що витрачаються на виконання заходів з охорони праці, готує довідку керівнику закладу освіти про фактичні витрати коштів на виконання цих робіт;

3) організовує передплату періодичних видань з питань охорони праці, безпеки життєдіяльності.

6. Начальник відділу кадрів (інспектор відділу кадрів):

1) оформляє на роботу осіб, які пройшли вступний інструктаж та інструктаж на робочому місці з охорони праці, а також переведення на іншу роботу за медичною довідкою про проходження попереднього (періодичного) медичного огляду працівника за формою, зазначеною у додатку 8 Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров'я України від 21 травня 2007 року № 246, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 липня 2007 року за № 846/14113 (далі - медична довідка);

2) оформляє на роботу осіб після попереднього медичного огляду в закладах охорони здоров'я, а також направляє на періодичний медичний огляд осіб, які залучаються до робіт підвищеної небезпеки, зберігає їх медичні довідки;

3) оформляє направлення працівників закладу освіти, залучених до робіт підвищеної небезпеки, на спеціальне навчання і перевірку знань з охорони праці;

4) оформляє на роботу жінок і осіб віком до вісімнадцяти років з урахуванням законодавчих та нормативно-правових актів про застосування праці неповнолітніх і жінок;

5) контролює наявність посадових інструкцій з блоком питань з охорони праці, безпеки життєдіяльності.

VIII. Порядок проведення та реєстрації інструктажів з безпеки життєдіяльності

1. Інструктажі з безпеки життєдіяльності проводяться із здобувачами освіти. Інструктажі містять питання охорони здоров'я, пожежної, радіаційної безпеки, цивільного захисту, безпеки дорожнього руху, реагування на надзвичайні ситуації, безпеки побуту тощо.

Учні, які інструктуються, розписуються в журналі, починаючи з 9 класу.

2. Перед початком навчальних занять один раз на рік, а також при зарахуванні або оформленні до закладу освіти здобувача освіти проводиться вступний інструктаж з безпеки життєдіяльності службами охорони праці, безпеки життєдіяльності. За умови чисельності учасників освітнього процесу в закладах понад 200 осіб вищезазначеними службами проводиться навчання з вихователями, класоводами, класними керівниками, майстрами виробничого навчання, кураторами груп тощо, які в свою чергу інструктують здобувачів освіти перед початком навчального року. Програма вступного інструктажу розробляється в закладі освіти на основі орієнтовного переліку питань вступного інструктажу з безпеки життєдіяльності для здобувачів освіти ( додаток 3). Програма та порядок проведення вступного інструктажу з безпеки життєдіяльності затверджуються наказом керівника закладу освіти.

3. Запис про вступний інструктаж робиться на окремій сторінці журналу обліку навчальних занять.

4. Первинний інструктаж з безпеки життєдіяльності проводиться на початку заняття у кожному кабінеті, лабораторії, майстерні, спортзалі тощо, перед початком канікул, а також за межами закладу освіти, де освітній процес пов'язаний з використанням небезпечних або шкідливих для здоров'я факторів. Первинний інструктаж з безпеки життєдіяльності проводять викладачі, вчителі, класоводи, куратори груп, класні керівники, тренери, керівники гуртків тощо. Цей інструктаж проводиться із здобувачами освіти, а також з батьками, які беруть участь у позанавчальних заходах.

5. Первинний інструктаж з безпеки життєдіяльності, який проводиться перед початком кожного практичного заняття (практичної, лабораторної роботи тощо), реєструється в журналі обліку навчальних занять, виробничого навчання на сторінці предмета в розділі про запис змісту уроку, заняття.

6. Позаплановий інструктаж з безпеки життєдіяльності із здобувачами освіти проводиться у разі порушення ними вимог нормативно-правових актів з охорони праці, безпеки життєдіяльності, що може призвести чи призвело до травм, аварій, пожеж тощо, зміни умов виконання навчальних завдань (лабораторних робіт, трудового навчання, виробничої практики, професійної підготовки тощо), нещасних випадків.

7. Цільовий інструктаж з безпеки життєдіяльності проводиться із здобувачами освіти у разі організації позанавчальних заходів (олімпіади, турніри з предметів, екскурсії, туристичні походи, спортивні змагання тощо), під час проведення громадських, позанавчальних робіт (прибирання територій, приміщень, проведення науково-дослідних робіт на навчально-дослідній ділянці тощо).

8. Реєстрація первинного, позапланового, цільового інструктажів з безпеки життєдіяльності проводиться в журналі реєстрації первинного, позапланового, цільового інструктажів здобувачів освіти з безпеки життєдіяльності, що зберігається в кожному кабінеті, лабораторії, майстерні, спортзалі тощо.

особи, яка проводила інструктаж

особи*, яку інструктували

_____________________________________
(кабінет, лабораторія, цех, майстерня, спортзал тощо)

1. Загальні відомості про заклад освіти, його структуру (кабінети, лабораторії, майстерні, спортзали тощо). Види та джерела небезпеки у навчальних приміщеннях, на спортивних майданчиках, навчально-дослідних ділянках тощо.

2. Загальні правила поведінки під час освітнього процесу. Обставини та причини найбільш характерних нещасних випадків, що сталися в закладах освіти.

3. Вимоги пожежної безпеки в закладі освіти. Ознайомлення з Правилами пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України.

4. Радіаційна безпека, дії у разі надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру.

5. Цивільний захист, техногенна безпека природного і техногенного характеру.

6. Безпека дорожнього руху. Поведінка на вулиці, ознайомлення з правилами дорожнього руху.

7. Побутовий травматизм, попередження та дії у разі нещасних випадків у побуті.

8. Домедична допомога у разі нещасних випадків, надзвичайних подій тощо.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Положення про організацію роботи з охорони праці та безпеки життєдіяльності учасників освітнього процесу в установах і закладах освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Гаращенко Л.В. "Реалізація ідеї здоров’язбереження у фізичному вихованні дітей дошкільного віку: фізична культура на повітрі"

# data[].attributes.subject
Гаращенко Л.В. "Реалізація ідеї здоров’язбереження у фізичному вихованні дітей дошкільного віку: фізична культура на повітрі"

# data[].attributes.headline
Гаращенко Л.В. "День здоров’я як один з компонентів активного рухового режиму в ЗДО: удосконалення змісту та педагогічного"

# data[].attributes.subject
Гаращенко Л.В. "День здоров’я як один з компонентів активного рухового режиму в ЗДО: удосконалення змісту та педагогічного"

# data[].attributes.headline
Гаращенко Л.В. "Педагогічні умови забезпечення активного рухового режиму в умовах закладу дошкільної освіти" 

# data[].attributes.subject
Гаращенко Л.В. "Педагогічні умови забезпечення активного рухового режиму в умовах закладу дошкільної освіти" 

# data[].attributes.headline
Гаращенко Л.В. " Застосування ігрового методу в процесі навчання дітей молодшого дошкільного віку рухових дій"

# data[].attributes.subject
Гаращенко Л.В. " Застосування ігрового методу в процесі навчання дітей молодшого дошкільного віку рухових дій"

# data[].attributes.headline
Полікарпник С. "Вірус не пройде, або Здоров’язбережувальні технології в дитячому садку"

# data[].attributes.subject
Полікарпник С. "Вірус не пройде, або Здоров’язбережувальні технології в дитячому садку"

# data[].attributes.headline
Гаращенко Л.В. "Використання ігрового методу для вдосконалення рухових умінь і навичок у дітей старшого дошкільного віку"

# data[].attributes.subject
Гаращенко Л.В. "Використання ігрового методу для вдосконалення рухових умінь і навичок у дітей старшого дошкільного віку"

# data[].attributes.headline
Освітній напрям «Дитина в сенсорно-пізнавальному просторі. Комп’ютерна грамота»

# data[].attributes.subject
Освітній напрям «Дитина в сенсорно-пізнавальному просторі. Комп’ютерна грамота»

# data[].attributes.headline
Олена Ночвінова "Комп’ютер для дошкільників: забаганка чи потреба часу?"

# data[].attributes.subject
Олена Ночвінова "Комп’ютер для дошкільників: забаганка чи потреба часу?"

# data[].attributes.headline
О. Г. Ємчик "Поняття та компоненти комп’ютерної грамотності дітей дошкільного віку"

# data[].attributes.subject
О. Г. Ємчик "Поняття та компоненти комп’ютерної грамотності дітей дошкільного віку"

# data[].attributes.headline
О.Т.  Павлюк "Формування основ комп’ютерної дітей дошкільного віку старшого дошкільного віку"

# data[].attributes.subject
О.Т.  Павлюк "Формування основ комп’ютерної дітей дошкільного віку старшого дошкільного віку"

# data[].attributes.headline
Н.Мельник "Теоретичні підходи до формування комп’ютерної грамотності дітей дошкільного віку"

# data[].attributes.subject
Н.Мельник "Теоретичні підходи до формування комп’ютерної грамотності дітей дошкільного віку"

# data[].attributes.headline
Освітній напрям «Мовлення дитини»

# data[].attributes.subject
Освітній напрям «Мовлення дитини»

# data[].attributes.headline
Товкач І. Є. "Індивідуалізація освітнього процесу з дітьми старшого дошкільного віку за авторською методико "Розглядай та пізнавай""

# data[].attributes.subject
Товкач І. Є. "Індивідуалізація освітнього процесу з дітьми старшого дошкільного віку за авторською методико "Розглядай та пізнавай""

# data[].attributes.headline
Бєленька Г.В. "Дивосвіт Нестайкових пригод:до 90-річчя від дня народження"

# data[].attributes.subject
Бєленька Г.В. "Дивосвіт Нестайкових пригод:до 90-річчя від дня народження"

# data[].attributes.headline
Товкач І. Є.  "Майбутнім педагогам про індивідуальні особливості пізнавальної активності старших дошкільників в мовленнєвій діяльності"

# data[].attributes.subject
Товкач І. Є.  "Майбутнім педагогам про індивідуальні особливості пізнавальної активності старших дошкільників в мовленнєвій діяльності"

# data[].attributes.headline
Товкач І.Є. "Як розвивати мовлення наймолодших"

# data[].attributes.subject
Товкач І.Є. "Як розвивати мовлення наймолодших"

# data[].attributes.headline
Товкач І.Є. "Що є справжнім читанням для дошкільняти?"

# data[].attributes.subject
Товкач І.Є. "Що є справжнім читанням для дошкільняти?"

# data[].attributes.headline
Освітній напрям «Гра дитини»

# data[].attributes.subject
Освітній напрям «Гра дитини»

# data[].attributes.headline
Кондратюк С.Г. "Дистанційні ігри дошкільників: види й організація"

# data[].attributes.subject
Кондратюк С.Г. "Дистанційні ігри дошкільників: види й організація"

# data[].attributes.headline
Кондратюк С.Г. "Нон-фікшин для дітей: що, як, для чого"

# data[].attributes.subject
Кондратюк С.Г. "Нон-фікшин для дітей: що, як, для чого"

# data[].attributes.headline
Бондар Л. "Народні ігри для оздоровлення дитини"

# data[].attributes.subject
Бондар Л. "Народні ігри для оздоровлення дитини"

# data[].attributes.headline
Гурковська Т. "Навчайте через гру, або Дидактичні ігри з дітьми раннього віку"

# data[].attributes.subject
Гурковська Т. "Навчайте через гру, або Дидактичні ігри з дітьми раннього віку"

# data[].attributes.headline
Панова І. "Збережемо планету для дітей, або Дидактичні ігри із залишкових матеріалів"

# data[].attributes.subject
Панова І. "Збережемо планету для дітей, або Дидактичні ігри із залишкових матеріалів"

# data[].attributes.headline
Освітній напрям «Дитина в природному довкіллі»

# data[].attributes.subject
Освітній напрям «Дитина в природному довкіллі»

# data[].attributes.headline
Бєлєнька Г.В. "Хочу все знати! або експерементуйте разом з дітьми"

# data[].attributes.subject
Бєлєнька Г.В. "Хочу все знати! або експерементуйте разом з дітьми"

# data[].attributes.headline
Бєлєнька Г.В. "Прогулянка — час яскравих вражень, активності й пізнання" 

# data[].attributes.subject
Бєлєнька Г.В. "Прогулянка — час яскравих вражень, активності й пізнання" 

# data[].attributes.headline
Бєлєнька Г.В. "Формування емоційно-ціннісногоставлення до природи у дітейп’ятого року життязасобом художнього слова" 

# data[].attributes.subject
Бєлєнька Г.В. "Формування емоційно-ціннісногоставлення до природи у дітейп’ятого року життязасобом художнього слова" 

# data[].attributes.headline
Бєлєнька Г.В. "Пізнавальні прогулянки з дошкільниками"

# data[].attributes.subject
Бєлєнька Г.В. "Пізнавальні прогулянки з дошкільниками"

# data[].attributes.headline
Бєлєнька Г.В. "Цільові прогулянки в природі: моральний аспект"

# data[].attributes.subject
Бєлєнька Г.В. "Цільові прогулянки в природі: моральний аспект"

# data[].attributes.headline
Оcвітній напрям «Дитина в соціумі»

# data[].attributes.subject
Оcвітній напрям «Дитина в соціумі»

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Ранній розвиток дитини: потреба соціуму чи батьківські амбіції?"

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Ранній розвиток дитини: потреба соціуму чи батьківські амбіції?"

# data[].attributes.headline
Гурковська Т. "Навчайте через гру, або Дидактичні ігри з дітьми раннього віку"

# data[].attributes.subject
Гурковська Т. "Навчайте через гру, або Дидактичні ігри з дітьми раннього віку"

# data[].attributes.headline
Гурковська Т. "Дитина раннього віку: що потрібно знати педагогу"

# data[].attributes.subject
Гурковська Т. "Дитина раннього віку: що потрібно знати педагогу"

# data[].attributes.headline
Швайгерт Т. "Вибрати не можна: як навчити дітей любити Батьківщину" 

# data[].attributes.subject
Швайгерт Т. "Вибрати не можна: як навчити дітей любити Батьківщину" 

# data[].attributes.headline
Гавриш Н. "У фокусі уваги — освітній процес у групах раннього віку"

# data[].attributes.subject
Гавриш Н. "У фокусі уваги — освітній процес у групах раннього віку"

# data[].attributes.headline
Освітній напрям «Дитина у світі мистецтва»

# data[].attributes.subject
Освітній напрям «Дитина у світі мистецтва»

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Артосвіта дошкільників - емоції+творчість"

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Артосвіта дошкільників - емоції+творчість"

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Авторський підхід до рівня визначення та формування художньопродуктивної компетенції дітей старшого дошкільного віку"

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Авторський підхід до рівня визначення та формування художньопродуктивної компетенції дітей старшого дошкільного віку"

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Артосвіта дошкільників: технологія образотворення в дії"

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Артосвіта дошкільників: технологія образотворення в дії"

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Розвиваємо творчий потенціал дітей під час прогулянки"

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Розвиваємо творчий потенціал дітей під час прогулянки"

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Мистецька освіта дошкільників: не відтворювати, а творити"

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Мистецька освіта дошкільників: не відтворювати, а творити"

# data[].attributes.headline
Половіна О.А. "Свято: розважати чи розважатися?" 

# data[].attributes.subject
Половіна О.А. "Свято: розважати чи розважатися?" 

# data[].attributes.headline
Смаль О. "Дистанційна робота дитячого садка: перевірено практиками"

# data[].attributes.subject
Смаль О. "Дистанційна робота дитячого садка: перевірено практиками"

# data[].attributes.headline
Кучерява Н. "Дистанційна освіта для найменших — підготуйте відеозаняття"

# data[].attributes.subject
Кучерява Н. "Дистанційна освіта для найменших — підготуйте відеозаняття"

# data[].attributes.headline
Бойко Н. "Дистанційне навчання педагогів, або Віртуальний кабінет Google Classroom за 10 кроків"

# data[].attributes.subject
Бойко Н. "Дистанційне навчання педагогів, або Віртуальний кабінет Google Classroom за 10 кроків"

# data[].attributes.headline
Навчаймося дистанційно: Інтелектуальні карти в професійному житті педагога

# data[].attributes.subject
Навчаймося дистанційно: Інтелектуальні карти в професійному житті педагога

# data[].attributes.headline
Крутій К. "Педагогам про організацію дистанційної роботи"

# data[].attributes.subject
Крутій К. "Педагогам про організацію дистанційної роботи"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Вимоги до Зустрічі, або що таке дистант із дошколятами?
Методичні акценти від проф. Катерини Крутій щодо організації дистантної освіти дошкільників (Матеріал підготовлено для круглого столу "Проблеми дистанційної освіти дошкільнят", що буде опублікований у журналі "Дошкільне виховання". 2020. №5). До мене звертаються практики із запитаннями щодо організації навчальної діяльності дітей передшкільного віку в умовах карантину. Я зібрала до купи майже всі запитання і спробувала на них відповісти в цьому дописі. Який зміст вкладаємо в поняття "дистантна освіта" та "дистанційне навчання дошкільнят"?
Я розводжу ці два поняття.

Треба чітко визначитись, що дистантна освіта - це той контент, який надається педагогом і закладом дошкільної освіти для батьків своїх вихованців.

Я повністю погоджують з позицією МОН України щодо рекомендації готувати матеріали для роботи з батьками (презентації, рекомендації щодо організації розпорядку дня та освітньої діяльності дітей) та підтримувати зв'язок із батьками, допомогти їм організувати найкращий "садочок" у себе вдома.

Є сенс звернутись до змісту статті 8 Закону України "Про дошкільну освіту" про роль сім'ї у дошкільній освіті, а саме:

"1. Сім'я зобов'язана сприяти здобуттю дитиною освіти у дошкільних та інших навчальних закладах або забезпечити дошкільну освіту в сім'ї відповідно до вимог Базового компонента дошкільної освіти.

1. Відвідування дитиною закладу дошкільної освіти не звільняє сім'ю від обов'язку виховувати, розвивати і навчати її в родинному колі.

2. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність перед суспільством і державою за розвиток, виховання і навчання дітей, а також збереження їх життя, здоров'я, людської гідності".

Отже, батьки, як суб'єкти освітнього процесу, несуть відповідальність за здобуття дошкільної освіти власною дитиною.

Дистанційне навчання - це сукупність сучасних технологій, що забезпечують доставку інформації в інтерактивному режимі за допомогою використання ІКТ (інформаційно-комунікаційних технологій).

Зауважу, що інформація надається батькам (!), а вони вирішують у який зручний час для них і дитини цю інформацію (аудіо-, відео-, тексти казок, віршів, приклади організації дитячого експериментування, ігрової, зображувальної та інших видів діяльності дітей раннього і передшкільного віку) запропонують власній дитині, ураховуючи її психофізіологічний та емоційний стан.

Для всіх, кого цікавлять дослідження (опубліковано в лютому 2020) щодо впливу цифрових технологій на дітей, раджу познайомитись із висновками науковців.

Стаття "Digital media: Promoting healthy screen use in school-aged children and adolescents" має 108 (!) проаналізованих посилань автора. Ця інформація для тих, хто ще не розуміє чим може закінчиться неправильно організоване дистанційне навчання для здоров'я не тільки школярів, старших дошкільників, але й малюків - трирічок! Треба почати контролювати свою педагогічну завзятість у кількості матеріалів, які надсилаються дітям. Не треба перебирати на себе відповідальність батьків за освіту власних дітей. Порадити батькам, порекомендувати - це одне, а саджати всіх членів сім'ї до екрану на годину, це - зовсім інше...

Повний текст статті тут: https://www.cps.ca/en/documents/position/digital-media
На мою думку, формат онлайн-занять не відповідає віковим особливостям дошкільнят
У більшості випадків наша педагогічна завзятість та методичний свербіж - "усе та відразу" - більше заважає, ніж дає можливість отримати дитині інформацію. Як правило, це дві крайнощі: або аніматорство ("а щоб дитині було не нудно та весело"), або менторство ("треба навчати, розвивати, формувати та виховувати" і все це одночасно).
У класичному розумінні такий формат підходить тільки зі старшого дошкільного віку.
На мій погляд, не маючи професійно захищених систем передачі фото, не треба вимагати від батьків їх надсилати. Це можливо, якщо є письмова домовленість між батьками і закладом дошкільної освіти. Але перед тим, як просити батьків надіслати фото виконаної роботи, слід самій собі відповісти на запитання: "А навіщо мені ці фото? Що я хочу для себе з'ясувати? Яка подальша доля цих світлин?". Якщо є чітка відповідь, можливо і є сенс отримати фото. Але це не може бути постійним фактом.

Якою має бути Зустріч як форма спілкування вихователя, дітей і батьків?Я б почала використовувати інший формат і назву - "Зустріч". Зустріч - це зближення з ким-, або чим-небудь, наперед домовлене побачення, але це ще й підготовлений заздалегідь прийом. Якщо ми почнемо вводити в лексикон термін "Зустріч", пройде зовсім небагато часу і вихователі, діти та батьки почнуть і говорити, і чекати саме Зустрічі, а не заняття. А це принципово різні речі!

Передусім треба заздалегідь підготувати всі матеріали до Зустрічі. Бажано, щоб декілька речей (предмети, іграшки, книжка тощо) уже були в полі зору дітей.

Уявіть, що ви і діти нібито прийшли до театру. А в театр приходять ошатно одягненими і з гарним настроєм! Ще закрито лаштунки, але вже хочеться знати, а що там, за ними, у залі тихесенько грає спокійна музика, діти (глядачі) зручно вмощуються в своїх кріселках.

Починається етап первинного сприйняття - відчуття близької таємниці збуджує, притягує, підштовхує дітей до пошуків довкола елементів недостатньої інформації (що зараз буде? як це буде? чого очікувати?). Інформація дитиною (і батьками теж) свідомо або підсвідомо нібито черпається / зчитується з інформаційного поля місця, де знаходиться вихователь. Тому бажано використовувати на задньому плані функцію "розмитий фон" (цей етап до 2 хвилин - декодування інформації).

Лаштунки відкриваються, починається наступний етап - сприйняття педагога - вступний монолог дорослого (до 2 хв.) задає стиль і характер спілкування, сприяє утворенню необхідної атмосфери, готує освітню ситуацію і вводить до неї (Крутій К.Л. стаття в журналі "Дошкільне виховання". - 2016. - №9. - С. 6-10).

Якщо сучасне заняття ― це, по суті, квінтесенція того матеріалу, який вихователь пропонував дітям упродовж певного проміжку часу, результат, тематичний підсумок тощо, то освітня ситуація дає змогу врахувати інтереси дітей, дозувати інформацію чи завдання, розвести в часі змістове наповнення.

У вільному режимі під час зустрічі діти переходять від статусу "глядач" і "споживач" до значно ціннішого - "учасник освітнього процесу". Бажано активно підключати ще одного учасника освітнього процесу - батьків.

На цьому етапі зустрічі маємо забезпечити розуміння дітьми змісту їх діяльності, тобто того, чого вони можуть досягти, чого від них очікує вихователь (до 3 хв.) - етап сприйняття умов.

Якщо продовжити порівняння з театром - то далі відбувається "кульмінація спектаклю".

Вихователь презентує тему зустрічі, м'яко переходячи до практичного етапу (до 7 хв.). Цей етап уможливлює стимулювання проявів почуття спільності інтересів дитини та дорослих, колективного входження в процес навчальної діяльності (утворення "поля радості" від взаємодії).

Останнім етапом дійства на сцені буде "вихід акторів театру на поклон", тобто підбиття підсумків зустрічі.

Можна скористатись наведеним далі переліком запитань, але їх не може бути більше ніж 3-4 до фіналу зустрічі (до 3 хв.):
Що ти зробив і що ти про це думаєш? У тебе був план роботи. Чи вийшло у тебе те, що ти задумав? Чи задоволений ти результатом своєї роботи? Які нові слова ти запам'ятав? Як ти гадаєш, що мені сподобалось у твоїй відповіді? Чому? Яке слово тебе зацікавило? Що хотів би повторити? Яке завдання для тебе виявилося важким? А яке легким? Чого нового ти навчився? Що тебе здивувало? Які нові ігри тобі сподобалися? Пригадай, хто кому допоміг на занятті? Що запам'яталося найбільше? Чого на занятті тобі не хотілося робити? Чому? Що тобі не вдалося на занятті? Чим саме ти пишаєшся після заняття? Перед ким ти хотів би похвалитися успіхами?
Щоразу структура заздалегідь підготовленої зустрічі може бути іншою, усе залежить від майстерності вихователя, може змінюватись залежно від ситуації спілкування з дітьми та батьками. Такі зустрічі для дітей старшого дошкільного віку можуть бути до 20 хв., але чим молодша дитина, тим коротша зустріч.

Зустріч вона і є на те зустріч, щоб була очікуваною. Тому більше ніж один раз на день немає сенсу їх проводити, на тиждень - до 5, але це необов'язково саме 5.

Якщо зустрічі проводити щодня з різними групами дітей, то не більше ніж 2 зустрічі. Для вихователя це значне психо-емоційне навантаження. А ще буде підготовка до нової зустрічі. Тому для навантаження вихователя - цього достатньо.

Слід використовувати ті платформи ( вайбер, месенджер, посилання на YouTube-ролики, ZOOM тощо), які опанувала вихователька (а це - перспектива для організації майбутньої методичної роботи з кадрами після закінчення карантину). Також є необхідність погодити з батьками їхні можливості роботи з пропонованими платформами (рівень навичок, швидкість інтернету тощо).
Як спланувати роботу? Чи можуть в цьому допомогти тематичні тижні?
Краще за все - це блоково-тематичне планування, воно розроблено, є в доступі для кожного вихователя. Можна скористатись уже готовими наробками, додати своє. Усі ці завдання мають подаватися в певній системі. Недостатньо дати посилання на безліч ресурсів.

Зауважу, що при дистанційному навчанні не можна знехтувати провідну діяльність дошкільнят - гру! Це можливо тільки за умови, коли сам вихователь сповідує цінності дитячої гри, тоді саме педагог нагадає батькам і про халабуди, і про особистий простір дитини, і про іграшки, які стимулюють до гри. У таких ситуаціях найбільш виявляються професійні якості вихователя - організація взаємодії з дітьми та батьками.

Блоково-тематичне планування можна замовити тут:
http://xn--k1aig6f.xn--j1amh/
Планування STREAM_старший вік_3 кв_КВІТЕНЬ Приклад блоко-тематичного планування до альтернативної програми "SNREAM-освіта, або Стежинки у Всесвіт" є у файлі до цього допису.
УВАГА! Посилання на автора та сайт обов'язкове! Повний текст цієї статті в PDF форматі тут: Крутій К.Л._Вимоги до ЗУСТРІЧІ або що таке дистант

# data[].attributes.attachment_link.title
Педагогам про організацію дистанційної роботи - Дитячий навчальний заклад № 50 м. Черкаси

# data[].attributes.attachment_link.description
Вимоги до Зустрічі, або що таке дистант із дошколятами? Методичні акценти від проф. Катерини Крутій щодо організації дистантної освіти дошкільників (Матеріал підготовлено для круглого столу "Проблеми дистанційної освіти дошкільнят", що буде опублікований у журналі "Дошкільне виховання". 2020. №5). До мене звертаються практики із запитаннями щодо організації навчальної діяльності дітей передшкільного віку в умовах карантину.

# data[].attributes.headline
"Дистанційна робота педагога: 9 порад для самоорганізації"

# data[].attributes.subject
"Дистанційна робота педагога: 9 порад для самоорганізації"

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендаціїщодо організації проведення навчальних занять за допомогоюдистанційних технологій для учнів початкової школи закладів загальноїсередньої освіти в умовах карантину

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендаціїщодо організації проведення навчальних занять за допомогоюдистанційних технологій для учнів початкової школи закладів загальноїсередньої освіти в умовах карантину

# data[].attributes.headline
"Дистанційні технології в освіті"

# data[].attributes.subject
"Дистанційні технології в освіті"

# data[].attributes.body
file:///D:/Documents/Downloads/21.pdf

# data[].attributes.headline
"Рекомендації щодо забезпечення якості дошкільної освіти України в умовах карантину"

# data[].attributes.subject
"Рекомендації щодо забезпечення якості дошкільної освіти України в умовах карантину"

# data[].attributes.headline
Крутій К. "Проблеми дистанційного навчання"

# data[].attributes.subject
Крутій К. "Проблеми дистанційного навчання"

# data[].attributes.body
file:///D:/Documents/Downloads/dv_2020-05_round_table.pdf

# data[].attributes.headline
Дистанційна освіта для дошкільнят

# data[].attributes.subject
Дистанційна освіта для дошкільнят

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дистанційна освіта для дошкільнят

У ситуації, в якій сьогодні опинилася Україна і весь світ, стає питання організації освітнього процесу в умовах карантину. В школах це питання вирішується за допомогою дистанційного навчання. Чи потрібна така робота в закладах дошкільної освіти? Чи можливо організувати таку роботу в закладах дошкільної освіти? Чи є для цього нормативні підстави?

Тож, чи потрібна така робота?

Під час карантину батьки повинні тримати дітей в ізоляції і це викликає певну тривожність у малюків, адже їх звичний ритм життя порушений, немає спілкування з однолітками, немає можливості побігати досхочу на дитячому майданчику.

Карантин - це не канікули та не відпустка. Відповідно до статті 3 Закону України "Про дошкільну освіту" Держава надає всебічну допомогу сім'ї у розвитку, вихованні та навчанні дитини; забезпечує доступність і безоплатність дошкільної освіти в державних і комунальних закладах дошкільної освіти у межах державних вимог до змісту, рівня й обсягу дошкільної освіти (Базового компонента дошкільної освіти) та обов'язкову дошкільну освіту дітей старшого дошкільного віку. А статєю 11 Закону України "Про освіту" визначено, що "метою дошкільної освіти є забезпечення цілісного розвитку дитини, її фізичних, інтелектуальних і творчих здібностей шляхом виховання, навчання, соціалізації та формування необхідних життєвих навичок". Тому заклади дошкільної освіти продовжують здійснювати роботу щодо всебічного розвитку малюків.

Чи можливо організувати роботу з дистанційного навчання в закладах дошкільної освіти?

У статті 9 Закону України "Про освіту" відмічено, що однією з форм здобуття освіти є дистанційна форма здобуття освіти. Вона визначається, як "індивідуалізований процес здобуття освіти, який відбувається в основному за опосередкованої взаємодії віддалених один від одного учасників освітнього процесу у спеціалізованому середовищі, що функціонує на базі сучасних психолого-педагогічних та інформаційно-комунікаційних технологій". Але чи є придатною ця форма роботи для дітей дошкільного віку?

У листах МОНУ від 11.10.2017 № 1/9-546 "Методичні рекомендації щодо організації взаємодії закладів дошкільної освіти з батьками вихованців" та від 27.09.2010 № 1/9-666 "Про організацію роботи з дітьми п'ятирічного віку" зазначено, що "оперативно обмінюватися інформацією з батьками найзручніше в Інтернеті. У пригоді стануть сторінки сайтів закладів дошкільної освіти, електронне листування, онлайн-спілкування у закритій групі в соціальних мережах тощо" та відмічена важливість "розроблення та запровадження медіа-освіти, створення інформаційних дошкільних програм, зокрема "Електронної пошти для батьків" з питань розвитку дітей п'ятирічного віку". Це все стосується взаємодії з батьками та дає змогу навчити їх проводити час з дитиною з користю.

Але педагоги мають змогу не тільки інформувати батьків, а й проводити освітню роботу з дітьми. Лише необхідно дотримуватись вимог Санітарного регламенту для дошкільних навчальних закладів, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров'я України24.03.2016 № 234 та зареєстрованого в Міністерствіюстиції України14 квітня 2016 № 563/28693 з метою запобігання проблемам зору та серцево-судинним захворюванням.

У розділі XIІ "Вимоги до розпорядку дня і навчання, організації життєдіяльності, рухової активності дітей" зазначено, що "перегляд розважальних телепередач, мультфільмів і діафільмів для дітей дошкільного віку допускається не частіше 1 разу на день. Тривалість перегляду розважальних телевізійних передач не повинна перевищувати 20 хвилин на день для дітей 3-4 років і 30 хвилин для дітей 5-6 років"

А у разі, коли дитині необхідно взаємодіяти з гаджетами, дотримуватись таких правил: "Заняття з використанням комп'ютерів дозволяється проводити для дітей старшого дошкільного віку два рази на тиждень (не більше одного разу протягом дня). Безперервна тривалість роботи з комп'ютером не повинна перевищувати 10 хвилин. Після занять з дітьми проводять зорову гімнастику. Для дітей з хронічними захворюваннями; дітей, що часто хворіють; після перенесених захворювань (протягом 2 тижнів); дітей з порушеннями зору тривалість занять з комп'ютером зменшується до 5-7 хвилин.

Для роботи з комп'ютером необхідно забезпечити раціональну організацію робочого місця: меблі повинні відповідати зросту дитини, верхня горизонталь екрана відеомонітора повинна знаходитися на рівні очей, відстань від очей до екрана - не менше 50 см.

Заняття з використанням електронних технічних засобів навчання (далі - ТЗН) з дітьми молодшого та середнього дошкільного віку проводяться у разі згоди батьків не більше 10 хвилин. Для дітей старшого дошкільного віку безперервна тривалість занять з використанням ТЗН (інтерактивні дошки, відеопроектори тощо) не повинна перевищувати 15 хвилин".

То як доцільніше організувати цю роботу?

Дистанційне навчання відбувається по-різному, стандартизований підхід до всіх тут не спрацює. В дошкільних закладах взаємодія з родинами в умовах впровадження дистанційної освіти можлива у форматі "педагог - батьки - дитина". Це пов'язане з несформованостю багатьох навиків у дітей, таких як опанування самостійного читання, вміння роботи з ІКТ, самоорганізації тощо.

При організації такої форми роботи з дошкільниками батьків лякає та відштовхує те, що:

за умови власної роботи, дистанційного навчання дітей-школярів, у них не буде часу та сил виконувати завдання ще й з дошкільником,

небажання дитини займатися з батьками,

забагато фото-звітувань про виконану роботу,

необхідність дотримуватись конкретного часу занять,

псування зору дітей тощо.

Завданням педагога стає необхідність отримати підтримку батьків. Для цього необхідно створити комфортні умови і для них. Необхідно продумати роботу так, щоб батьків зацікавила можливість виконувати завдання у зручний час, надання можливості дитині поспілкуватися з друзями, підвищення інтересу малюка до знань запропонованою цікавою добіркою завдань тощо.

Інструментами спілкування при дистанційному навчанні можуть бути:

Електронна пошта - це стандартний сервіс Інтернету, що забезпечує передавання повідомлень, як у формі звичайних текстів, які в інших формах (програмах, графіці, звуках, відео) у відкритому чи зашифрованому вигляді.

Форум - найпоширеніша форма спілкування. Модератор форуму реалізує дискусію чи обговорення, стимулюючи питаннями, повідомленнями, новою цікавою інформацією. Програмне забезпечення форумів дозволяє приєднати різні файли певного розміру. Кілька форумів можна об'єднати в один великий.

Чат - спілкування користувачів мережі в режимі реального часу, засіб оперативного спілкування людей через Інтернет. Є кілька різновидів чатів: текстовий, голосовий, аудіо-, відеочат. Найбільш поширений текстовий чат. Голосовий чат дозволяє спілкуватися за допомогою голосу, що під час за дистанційною формою є важливим моментом

Відеоконференція - це конференція реального часу в on-line режимі. Вона проводиться у визначений день і в призначений час. Для якісного проведення відеоконференції необхідна її чітка підготовка: створення програм, своєчасна інформація на сайті і розсилка за списком. Відеоконференція - один із сучасних способів зв'язку, що дозволяє проводити заняття у "віддалених групах", коли вихованці та вихователь знаходяться на відстані. Отже, обговорення відбувається у режимі реального часу. Вихователь і діти можуть бачити один одного.

Блог. Це форма спілкування, яка нагадує форум, де право на публікацію належить одній особі чи групі людей. Наприклад, автор розміщує публікацію у блозі, та дає можливість іншим прочитати і прокоментувати розміщений матеріал.

Соціальні мережі Telegram та Viber дозволяють створювати закриті та відкриті канали, групи, чати, обговорення тем, завдань, проблем, інформації.

Наразі вже багато закладів дошкільної освіти впроваджують дистанційне навчання, де робота здійснюється таким чином:

Найпоширенішою практикою є створення в соціальної мережі Viber групи для батьків та надання рекомендацій щодо здійснення освітньої роботи за окремими темами (фото-, аудіо-, відео-, письмово тощо) та отримання фотозвітів,

Надсилання посилань на сторінки з розвиваючими завданнями, аудиоказками, піснями, поробками, фізичними вправами в мережі Інтернет,

Надсилання відео-роликів за темами занять,

Проведення конкурсів, марафонів, флешмобів,

Он-лайн спілкування з дітьми,

Відео-конференції з групою дітей,

Створення та використання Ютуб-каналів.

Освітню роботу в умовах дистанційного навчання здійснюють не лише вихователі. До цієї роботи долучаються вчителі-логопеди, інструктори з фізкультури, музичні керівники, практичні психологи тощо.

Особливістю навчання дошкільнят, є необхідність включення в навчальну діяльність ігор (дидактичних, предметних, розвивальних).

Звертаємо увагу на те, що освітню роботу з дітьми необхідно здійснювати систематично. Дистанційне навчання доцільно проводити через інтерактивні навчальні матеріали, через соціальні мережі, через освітні платформи, електронні сервіси та додатки тощо.

Особливого значення для психологічного розвантаження малюків набувають зустрічі в режимі реального часу за допомогою гаджетів. Такі зустрічі доречно проводити 2 рази на тиждень у групах передшкільного віку, а саме: з дітьми молодшого та середнього дошкільного віку (у разі згоди батьків) - не більше 10 хвилин, з дітьми старшого дошкільного віку - до 15 хвилин. Пропонуємо проводити заняття в режимі он-лайн конференції за таким графіком: молодший дошкільний вік - понеділок, середа з 10.00, середній дошкільний вік - вівторок, п'ятниця з 10.00, старший дошкільний вік - вівторок, четвер з 10.30.

Найзручнішим для проведення занять у форматі відеоконференцій є платформа Zoom (Безкоштовний обліковий запис дозволяє проводити відеоконференцію тривалістю 40 хвилин. Програма відмінно підходить для індивідуальних і групових занять, в неї можна заходити як з комп'ютера, так і з планшета з телефоном. До відеоконференції може підключитися будь-хто, що має посилання, або ідентифікатор конференції. Захід можна запланувати заздалегідь, а також зробити повторюване посилання, тобто для постійного заняття в певний час можна зробити одне і те ж посилання для входу. Переваги:

Відмінний зв'язок.

Відео та аудіо зв'язок з кожним учасником.

У Організатора є можливість вимикати і включати мікрофон, а також вимикати відео і запитувати включення відео у всіх учасників.

Можна увійти в конференцію як учасник з правами тільки для перегляду.

Можна ділитися екраном (screensharing) вже зі звуком.

Демонстрацію екрану можна поставити на паузу.

Більш того, можна ділитись не всім екраном, а тільки окремими додатками, наприклад, включити демонстрацію браузера.

В налаштуваннях можна надати всім учасникам можливість ділитися екраном, або включити обмеження, щоб робити це міг тільки організатор.

В платформу вбудована інтерактивна дошка, можна легко і швидко перемикатися з демонстрації екрану на дошку.)

Для дієвої організації дистанційного навчання пропонуємо наступний алгоритм:

1. Сплануйте роботу. Для цього визначте навчальний кінцевий результат, якого хочете отримати від малюків. Поставте собі три запитання: Чому я хочу навчити дітей? Яким чином вони досягнуть бажаних результатів? Яким чином я зможу допомогти їм досягнути бажаних результатів?

2. Створіть навчальні матеріали. Організувати навчальну діяльність вихованців дистанційно - це надати допомогу самостійно розібратися із тим, чого вони не знають і не вміють. Для цього у малюка повинні бути навчальні матеріали та завдання, посильні для його вікової групи. До навчальних матеріалів додавайте інструкції з використання, зазначайте час на виконання, рекомендації та підказки. Також, на допомогу батькам можна розміщувати мультимедійні матеріали - презентації, відеоролики, посилання, які допоможуть у вивченні зазначеної теми. Необхідно надати батькам перелік інтернет-джерел, які сприятимуть легшому засвоєнню матеріалу.

3. Враховуйте, що не всі вихованці однаково активно можуть бути залучені до освітньої діяльності. Потрібен індивідуальний підхід, це спрощує етап підготовки завдань й дозволяє розкрити творчий потенціал малюків.

4. Продумайте отримання зворотнього зв'язку. Для отримання зворотнього зв'язку радимо використовувати електронну пошту, онлайн-сервіси (наприклад освітню платформу Youtube, Viber, Skype, Whats App, Теlegram , ZOOM, тощо).

Кiлькiсть переглядiв: 1209

# data[].attributes.attachment_link.title
Управління освіти адміністрації Московського району Харківської міської ради

# data[].attributes.attachment_link.description
У ситуації, в якій сьогодні опинилася Україна і весь світ, стає питання організації освітнього процесу в умовах карантину. В школах це питання вирішується за допомогою дистанційного навчання. Чи потрібна така робота в закладах дошкільної освіти? Чи можливо організувати таку роботу в закладах дошкільної освіти? Чи є для цього нормативні підстави?

# data[].attributes.headline
Педагогічний досвід ЗДО України

# data[].attributes.subject
Педагогічний досвід ЗДО України

# data[].attributes.headline
Освітній напрям "Дитина в сенсорно-пізнавальною просторі"

# data[].attributes.subject
Освітній напрям "Дитина в сенсорно-пізнавальною просторі"

# data[].attributes.headline
Карабаєва І. "Сенсорно-пізнавальна компетенція: визначаємо рівень сформованості у старших дошкільників"

# data[].attributes.subject
Карабаєва І. "Сенсорно-пізнавальна компетенція: визначаємо рівень сформованості у старших дошкільників"

# data[].attributes.headline
Крутій К. "Що таке сенсорно збагачене середовище"

# data[].attributes.subject
Крутій К. "Що таке сенсорно збагачене середовище"

# data[].attributes.headline
Як спроєктувати сенсорно збагачене середовище в дитячому садку

# data[].attributes.subject
Як спроєктувати сенсорно збагачене середовище в дитячому садку

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Дистанційне навчання дошкільнят

Інформація щодо використання онлайн-занять з дітьми дошкільного віку та батьківського супроводу у період карантину в ЖДНЗ №33

1. Під час карантину педагоги закладу надавали освітні послуги дітям і батькам вихованців. До цієї діяльності були залучені усі педагогічні працівники: вихователі - 12; вчителі логопеди - 2; вчителі-дефектологи - 2; соціальний педагог, практичний психолог, інструктор з фізкультури, музичний керівник.

2. Педагогами активно використовувалися дистанційні технології: можливості мобільного додатку Viber, соціальної мережі Facebook, сайту закладу, електронної пошти.
- вихователь-методист Ринчковська Т.В. створила Viber-групу педагогів закладу і групу у соціальний мережі Facebook "Педагогічна кухня ЖДНЗ №33" для швидкого обміну необхідною інформацією;
- вихователі кожної вікової групи закладу створили Viber-групу, до якої увійшли всі батьки групи. Вихователі обмінялися електронними поштами з батьками вихованців з метою здійснення педагогічного супроводу сімей під час карантину.
Щодня проводилися Viber-бесіди, Viber-консультації з батьками вихованців, поширювалися відео та дидактичні матеріали за тематикою тижнів, надавалися поради та консультації для батьків.

3. Для забезпечення принципу систематичності та послідовності вихователі усіх груп складали орієнтовну перспективну сітку занять, в якій було визначено тему тижня і відповідну тематику занять на кожен день протягом даного періоду. Під час підбору тем тижнів та видів занять враховувалися теми, які планувалося розглянути з дітьми навесні та продумувалося їх розкриття через різні освітні лінії.
Протягом дистанційної роботи вихователями кожної вікової групи було розроблено і проведено 34 заняття до 8 тематичних циклів. Всі заняття були проведені через Viber - групи у чітко визначений комфортний для сімей час. Батькам пропонувався дидактичний матеріал (демонстраційний матеріал, дидактичні ігри у форматі PNG, інтерактивні ігри), використовувалися пізнавальні мультфільми, казки, відео, які відповідали тематиці тижня. Пропонувалися мнемотаблиці, піктограми для переказів творів і вивчення віршів, схеми описів до лексичних тем, використовувалися ІКТ ігри, досліди. Під час розміщення різних видів занять для дітей у Viber-групи батьки виступали асистентами вихователів і допомагали донести матеріал до дітей. Тому, для них надавалась роз'яснювальна інформація щодо реалізації поставлених завдань, викладався педагогічний супровід до занять (поради по використанню матеріалів, завдання, розроблялися бесіди, запитання до дітей тощо)
Педагоги закладу проводили заняття в різних форматах:

- Вихователь дітей з порушенням слуху Пустохіна О.В., враховуючи фізіологічні особливості вихованців, самостійно створила 6 відео-занять з художньо-продуктивної діяльності, в яких демонструвалася техніка та послідовність виконання роботи до запропонованої теми. А підсумком роботи наприкінці кожного тижня ставала створена вихователем відео-виставка дитячої творчості, яку вона створювала із представлених батьками фото- і відео-матеріалів (дитячих малюнків, поробок).

- Вихователь молодшої групи Вербило О.О. практикувала проведення занять у вигляді фото-презентацій (всього 8). Всі запропоновані дітям завдання педагог поетапно фотографувала, розміщувала у Viber-групу, а для батьків давала роз'яснення по використанню запропонованих завдань. Малята повинні були відтворити побачене.

- Вчителі-логопеди і вчителі-дефектологи проводили індивідуальні он-лайн заняття (всього 58), під час яких вирішувалися завдання на подолання мовленнєвих порушень, розвиток психічних процесів тощо.

- Вчитель-логопед Бучинська Г.Ю. і вчитель-дефектолог Максименко С.В. знімали відеоролики на розвиток міжпівкульної взаємодії, дихальні вправи, артикуляційну гімнастику (всього 12) і розміщували у батьківських групах.

4. Для батьків активно працював сайт закладу, де можна було ознайомитися з порадами та вправами від МОН України на період карантину, порадами батькам дітей з ООП, інформацією про COVID-19 та профілактику, систематично розміщувалася інформація практичного психолога, соціального педагога, вчителів логопедів, дефектологів, медсестри щодо ефективного перебування сімей на карантині, чим зайняти дітей, як організувати навчання вдома, готовність дітей старшого віку до школи тощо.
Ефективно працювали Viber-групи усіх вікових груп, щодня в них були розміщені консультації, поради, пам'ятки щодо профілактики захворювання коронавірусом, організації навчання дітей вдома, підбір цікавих справ, що можна зробити вдома дітям і разом з дітьми, розпорядку дня, харчування дитини, загартування та інше. До проведення консультацій були залучені медична сестра та різні категорії педагогічних працівників:
- вихователі усіх груп підготували - 34 консультації,
- вчителі - логопеди, вчителі - дефектологи провели - 9 групових консультацій і
12 індивідуальних консультацій;
- соціальний педагог -8 консультацій щодо особливості роботи з дітьми з ООП;
- практичний психолог - 26 консультацій щодо організації навчання дітей, емоційного стану, готовності до школи, страхів, вікових потреб та психологічного розвитку дітей провела з батьками в мобільному додатку Viber та 8 консультацій для батьків щодо мотивації до навчання, підтримки в період адаптації до школи, кризі 3-ох років, поведінкових розладів розмістила на сайті садочку;
- інструктор з фізкультури підготувала 4 консультації щодо загартування дітей, організації активного дозвілля вдома, фізкультурних вправ разом з батьками, створення фізобладнання своїми руками.

5. Вихователями проводилися різні види занять: в дошкільних групах це - інтегровані заняття, міні-заняття, заняття-презентації, відео-екскурсіїі, відео-заняття, з дітьми старшого віку спробували віртуальні подорожі; в групах дітей раннього віку більше практикувалося проведення ігор-занять, занять-забав. Усі вихователі активно використовували фізкультурні руханки, веселі пісеньки тощо. Вчителі-логопеди, вчителі-дефектологи більше уваги приділяли проведенню індивідуальних занять, під час яких надавалася адресна допомога вихованцям, вирішувалися корекційно-розвиткові завдання.
Під час занять реалізовувалися різні розділи програми (освітні лінії): "Особистість дитини", "Дитина в соціумі", "Мовлення дитини", "Дитина у природному довкіллі", "Дитина в сенсорно-пізнавальному просторі", "Дитина у світі культури".

6. Більшість батьків закладу - 65% активно взаємодіяли з педагогами, систематично ознайомлювалися із запропонованими матеріалами (консультаціями, порадами, рекомендаціями), обговорювали, ставили запитання, залишали відгуки, давали власні пропозиції.

7. Також, ці ж батьки протягом карантину разом з дітьми були учасниками підготовлених відео-занять, виконували з дошкільнятами всі запропоновані педагогами завдання, ігри, вправи тощо. Вихователі усіх груп заохочували батьків презентувати у Viber-групі фото- і відео матеріали про результати дитячої діяльності. А потім педагоги створювали спільні фото-виставки, монтували відеоролики про життя дітей на карантині і розміщували для загального огляду у Viber-групі, що було дуже цікавим як для вихованців, так і для батьків.
Проаналізувавши результати взаємодії із сім'ями можна зробити висновки: - щодня проглядали інформацію і відео-заняття, підготовлені завдання 98% батьків, кількість коментарів та відгуків сягала 65%, 33% батьків не реагували на запропоновану інформацію, матеріали тощо;
- батьки завезли дітей на час карантину до іншого місця перебування;
- не у всіх сім'ях є технічні можливості для повноцінного використання наданих педагогами матеріалів;
- декілька батьків висловили думку, що навчанням дітей повинні займатися заклади освіти.

8. У період карантину була активізована робота соціального педагога і практичного психолога з сім'ями дітей, які не відвідують заклад. Для даної категорії дітей і батьків була підготовлена інформація, пам'ятки, що розміщені на сайті закладу. З будь - якими питаннями батьки могли звернутися до вузьких спеціалістів за телефонним чи Viber зв'язком.

9. Завідувач закладу керувала усією дистанційною роботою педагогічного колективу. Щотижня усі педагоги пересилали по електронній пошті індивідуальні плани роботи та власні розробки на обговорення. Вихователь-методист здійснював методичний супровід дистанційної роботи педагогічних працівників: проведено Вайбер-консультацію "Працюємо дистанційно", вчасно були надані рекомендації та поради щодо надання освітніх послуг сім'ям під час карантину, було створено банк відеоматеріалів "Для малят і їх батьків" на допомогу вихователям, педагоги постійно обмінювалися підготовленими практичними матеріалами для роботи з сім'ями.

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистанційне навчання дошкільнят - ДНЗ №33

# data[].attributes.attachment_link.description
Інформація щодо використання онлайн-занять з дітьми дошкільного віку та батьківського супроводу у період карантину в ЖДНЗ №33 1. Під час карантину педагоги закладу надавали освітні послуги дітям і батькам вихованців. До цієї діяльності були залучені усі педагогічні працівники: вихователі - 12; вчителі логопеди - 2; вчителі-дефектологи - 2; соціальний педагог, практичний психолог, інструктор з фізкультури, ...

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗДО № 3 "Сонечко" - Дистанційне навчання

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Авторська навчальна анімація для дітей дошкільного віку з мнемотехніки. Соціальна мережа Facebook група "Педагоги 35"
Розмова з психологом - https://dnz35.edu.vn.ua/
Поради МОЗ для батьків, що мають дітей дошкільного віку
Відеоресурс для розвитку дітей.

Проект "Вчимося разом" Інтерактивні телеуроки

Національна стратегія дошкільної освіти визначає основні напрями, пріоритети, завдання і механізми реалізації державної політикив галузі освіти.

Освіта є пріоритетним напрямом державної політики України.Держава виходить з того, що освіта - це стратегічний ресурс соціально-економічного, культурного і духовного розвитку суспільства.

Сьогодні зміст і організація національної освіти недостатньо переорієнтовані на особистість дитини, на формування у дітей життєво важливих компетентностей, активної їх соціалізації.

Створення проекту "Вчимося разом" зумовлене необхідністю кардинальнихзмін, спрямованих на підвищення якості і конкурентоспроможності дошкільної освіти,впровадження найсучасніших інформаційно - комунікативних технологій, які мають стати пріоритетом розвитку освіти України.

Останніми роками внесено важливі зміни до чинного законодавства стосовно дошкільної освіти, запроваджено обов'язковість дошкільної освіти для усіх дітей старшого віку, ухвалено Концепціюрозвитку інклюзивної освіти.
Мета проекту
З метою прискорення процесу реформування освітньої галузі на урядовому рівні прийнято низкунадзвичайно важливих для освіти державних цільових програм розвитку дошкільної освіти на період до 2017 року.
Очікувані результати

Основною метою створення проекту є забезпечення підвищення ефективності педагогічного процесу.

Наданнядітям можливості доступу до якісної,конкурентоспроможноїосвіти.

Забезпечення особистісного розвитку дитини згідно з її індивідуальними задатками, здібностями, потребами.

Створення ефективної системи національного виховання, розвитку і соціалізації дітей.

Забезпечення доступності та непреривності дошкільної освіти.

Скорочення обмеженостідоступудоякісноїосвіти окремих категорій дитячого населення ( сільські діти, діти неохоплені дошкільною освітою, діти з особливими фізичними потребами).

Формування здорового способу життя як складової виховання, збереження та зміцнення здоров'я дітей.

Реалізація проекту

Підвищення якостірезультатів підготовки дошкільників до навчання в школі.

Підвищення конкурентоспроможності української освіти за рахунок забезпечення фундаментальності і практичної спрямованості освітніх проектів.

Створенняпозитивних зразків та поширення досвіду дистанційної дошкільної освіти.

Створення підсистеми елітної освітидошкільнят для навчання їх в гімназіях, ліцеях.

Створення соціально спрямованих умов для здобуття освіти за потребою усіх категорій населення.

Реалізація потреб інклюзивної освіти

Оновлення змісту, форм, методів і засобів навчання, виховання і і розвитку дітей дошкільного віку відповідно до вимог Базового компонента дошкільної освіти та чинних програм розвитку дитини, зокрема програм "Дитина", "Я у Світі", "Впевнений старт".

Розвитокмережі електронних занять для дошкільників.

Розроблення індивідуальних модульних навчальних програм різних рівнів складності залежно від конкретних потреб, а також випуску електронних занять.

Створення системи дистанційного навчання , у тому числі для дітей з обмеженими можливостями та дітей, які перебувають надовготривалому лікуванні.

Розробленняцілісної системи виявлення та психолого - педагогічного супроводу обдарованих дітей, забезпечення умов для їх розвитку, соціалізації та подальшого навчання.

Вивчення потреб, розроблення ефективних моделей розвитку життєвої компетентності та інтеграції в суспільство дітей з особливими потребами.

Формування здоров'язбережувального середовища для дітей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистанційна освіта

# data[].attributes.attachment_link.description
Авторська навчальна анімація для дітей дошкільного віку з мнемотехніки. Соціальна мережа Facebook група "Педагоги 35" Розмова з психологом - https://dnz35.edu.vn.ua/ Поради МОЗ для батьків, що мають дітей дошкільного віку Відеоресурс для розвитку дітей. Проект "Вчимося разом" Інтерактивні телеуроки Національна стратегія дошкільної освіти визначає основні напрями, пріоритети, завдання і механізми реалізації державної політикив галузі освіти.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На період карантину у нашому садочку організовано освітній процес у дистанційному режимі. Запрошуємо всіх приєднатися до дистанційного навчання, де ви зможете ознайомитися з рекомендаціями, порадами, побачити елементи освітньої діяльності з дітьми та ін. Завдання для дошкільників будуть розміщені на сайті закладу та у групах Viber. Детальну інформацію щодо їх виконання можна отримати у вихователів групи, яку відвідує дитина.

Дякуюємо за увагу, бажаємо всім здоров'я!

На період карантину можна буде тримати аудіо та відеозв'язок з вихователями для дистанційного навчання вихованців в месенджерах Viber, Telegram, Whatsapp

# data[].attributes.attachment_link.title
КОМУНАЛЬНИЙ ЗАКЛАД "ДОШКІЛЬНИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД (ЯСЛА-САДОК)№18 КОМБІНОВАНОГО ТИПУ ХАРКІВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ

# data[].attributes.attachment_link.description
Дякуюємо за увагу, бажаємо всім здоров'я! На період карантину можна буде тримати аудіо та відеозв'язок з вихователями для дистанційного навчання вихованців в месенджерах Viber, Telegram, Whatsapp

# data[].attributes.headline
Положення про заклад дошкільної освіти – актуальні зміни 2021 року

# data[].attributes.subject
Положення про заклад дошкільної освіти – актуальні зміни 2021 року

# data[].attributes.headline
Положення про заклад дошкільної освіти – актуальні зміни 2021 року

# data[].attributes.subject
Положення про заклад дошкільної освіти – актуальні зміни 2021 року

# data[].attributes.headline
Як сформувати мистецько-творчу компетентність у дітей

# data[].attributes.subject
Як сформувати мистецько-творчу компетентність у дітей

# data[].attributes.body
https://www.pedrada.com.ua/article/2951-yak-sformuvati-mistetsko-tvorchu-kompetentnst-u-dtey

# data[].attributes.headline
Усе, що потрібно для вивчення рівня розвитку дошкільника

# data[].attributes.subject
Усе, що потрібно для вивчення рівня розвитку дошкільника

# data[].attributes.body
https://www.pedrada.com.ua/article/1589-vivchennya-rvnya-rozvitku-ditini

# data[].attributes.headline
Як виглядає цікаве та сучасне заняття в ЗДО?

# data[].attributes.subject
Як виглядає цікаве та сучасне заняття в ЗДО?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Дмитришин

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікаве та сучасне заняття в ДНЗ

# data[].attributes.attachment_link.description
Традиційно заняття в ДНЗ - це форма організації навчально - виховного процесу. Заняття в ДНЗ здійснюється в певному місці (у приміщеннях ДНЗ) з певною віковою групою дітей ( молодші, середні, старші групи). При чому, традиційно заняття в ДНЗ обмежене за тривалістю у визначеному режимом часі.

# data[].attributes.headline
Педагогічний дизайн заняття в ЗДО

# data[].attributes.subject
Педагогічний дизайн заняття в ЗДО

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
К. Крутій у своїй статті "Термінологічне поле дошкільної дидактики: дизайн, сценарій чи все-таки конспект заняття?" замість терміну "конспект заняття" пропонує вживати більш сучасну термінологію - "педагогічний дизайн заняття". Найпростіше, на її думку, визначення педагогічного дизайну - системний підхід до навчального процесу. Педагогічний дизайн заняття - це спланований систематичний процес, що передбачає реалізацію таких чотирьох компонентів:

- предметно-просторового ( створення сприятливих і комфортних для розвитку кожної дитини умов у груповій кімнаті чи залі; естетичний і привабливий розвивальний демонстраційний і роздавальний дидактичний матеріал; сучасні технічні засоби навчання; символічна атрибутика тощо);

- пізнавально-діяльнісного ( забезпечення мотивації пізнавальної діяльності дітей; використання активних методів і прийомів залучення дітей до різних видів діяльності; гнучкість і розвивальний характер програмових завдань тощо);

- соціально-особистісного ( дотримання принципу розвитку партнерської взаємодії з дітьми; доступність презентації вихователем навчального матеріалу; забезпечення певного психологічного клімату тощо);

- рефлексивно-творчого ( забезпечення позитивної установки на творчу діяльність дітей і взаємодію; рефлексія (самоаналіз) особистих досягнень дітей; якісна результативність заняття).

В основі педагогічного дизайну заняття потрібно вбачати важливість його тематики і змісту, програмових завдань, стилю і послідовності викладу матеріалу, способів (методів і прийомів) його подання. Реалізація системного підходу дає змогу, не знижуючи програмних вимог, зробити процес цілеспрямованого пізнання захоплюючим, цікавим для дошкільнят, оптимізувати його за рахунок переструктурування змісту навчання і принципового оновлення структури і характеру заняття.

Перш ніж планувати заняття, вихователь має, насамперед, забезпечити всі необхідні умови для його ефективного проведення.
2. 3. 4. 5. 6. 7. О бов'язкове врахування вікових та індивідуальних особливостей дітей, їх творчих здібностей. Наявність змістовного ігрового предметно-розвивального середовища, багатоваріативного дидактичного матеріалу. Наявність високих професійних якостей вихователя, що забезпечить творчу співпрацю та взаємодію. В икористання інтерактивних методів навчання, активізація розумової діяльності дітей на всіх етапах заняття. Продумане поєднання індивідуальних і групових форм роботи з дітьми, зміни видів діяльності дошкільників. В ключення попереднього досвіду дітей у навчальний процес (використання методу апперцепції).

2. Види діяльності (розділи програми, освітні лінії), які інтегруються ( тема проводиться через 3-4 і більше видів діяльності чи розділів програми).

4. Матеріал, його доцільність ( демонстраційний матеріал поступається індивідуальн о-диференційованому).

6. Методи і прийоми розвивального навчання, спрямовані на закріплення, узагальнення та систематизацію матеріалу навколо теми заняття:

- методи ТРВЗ;

- проблемні, творчі запитання і завдання;

- інтерактивні методи (діалог, дискусія, бесіда-полілог, "мозкова атака", робота в парах, мікрогрупах, групах тощо);

- дослідницько-пошукова діяльність;

- ігрові методи та прийоми (розвивальні дидактичні ігри та вправи, ребуси, ломиголовки, схеми, моделі, театралізовані ігри);

- художнє слово, казки з логічними завданнями та ін.

8. Реалізація принципів особистісно орієнтованого підходу (демократизація, гуманізація, національна спрямованість навчально-пізнавальної діяльності).

13. Тривалість заняття та його окремих частин ( тривалість інтегрованого заняття може бути подовженою). Темп заняття.

Підготувала вихователь-методист Семенюк Р.Ф.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
квасилів днз

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
квасилівський здо

# data[].attributes.attachment_link.title
Педагогічний дизайн заняття в ДНЗ. Консультація для вихователів

# data[].attributes.attachment_link.description
К. Крутій у своїй статті "Термінологічне поле дошкільної дидактики: дизайн, сценарій чи все-таки конспект заняття?" замість терміну "конспект заняття" пропонує вживати більш сучасну термінологію - "педагогічний дизайн заняття". Найпростіше, на її думку, визначення педагогічного дизайну - системний підхід до навчального процесу.

# data[].attributes.headline
Стягунова О.  "Ігрове ранкове коло в дитячому садку"

# data[].attributes.subject
Стягунова О.  "Ігрове ранкове коло в дитячому садку"

# data[].attributes.headline
Як і чим зайняти дитину під час карантину?

# data[].attributes.subject
Як і чим зайняти дитину під час карантину?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Можливо, через вимушене перебування вдома ви зіткнулися з численними питаннями, що потребують нових рішень. Наприклад, як і чим зайняти дитину під час карантину? Як сприяти її розвитку, не маючи професійних навичок вихователя? І багато інших питань.

Карантин триває, і наразі лише ви можете надати підтримку своїй дитині. Ваше ставлення до дитини в цей період передбачає ще більше підтримки та спокою, ніж зазвичай.

ЮНІСЕФ Україна підтримує глобальну комунікаційну кампанію "15 днів #ВчимосяВдома (#LearningAtHome)" з навчання та розвитку вдома дітей дошкільного віку під час карантину через COVID-19.

Пропонуємо декілька цікавих ігор та занять, які урізноманітнять перебування дитини вдома. Ми також прагнемо підтримати вашу батьківську компетентність, акцентуючи увагу на навичках і вміннях, які розвиватимуть ваші діти. Ці життєво важливі навички й уміння розвиваються під час гри, спілкування, спільної діяльності, коли ви разом щось досліджуєте або читаєте книжку. Коли ви щось робите разом з дитиною, ви допомагаєте їй пізнавати себе і світ, сприяєте емоційному й фізичному здоров'ю, розвитку мовлення, критичному мисленню.

Більше матеріалів для батьків на період карантину дивіться тут.

Прості вправи - а скільки задоволення ви подаруєте собі й своїй дитині. Залишайтеся вдома!

День 1
Рухливі ігри з дітьми, навіть удома
Іграм дітей на свіжому повітрі можуть завадити погана погода та стан навколишнього середовища, не кажучи вже про спалах коронавірусу. Але не хвилюйтеся: ми все одно можемо погратися з дітьми в приміщенні, підживлюючи їхню енергію протягом тривалого перебування вдома!
Павутиння
Десь у будинку (наприклад, між меблями, під обіднім столом чи в передпокої) збудуйте павутину з вовняної пряжі. Ідея гри полягає в тому, щоб дитина пробиралася крізь "павутину", не торкаючись її.

Інші ідеї рухливих і веселих ігор

1. Танці під музику. Увімкніть музику та кружляйте під неї з немовлям на руках або разом зі старшою дитиною.
2. Кидання шкарпеток. Підготуйте чисті шкарпетки й кошик як ціль. З певної відстані намагайтеся поцілити скрученими в кульку шкарпетками в кошик якнайбільше разів.
3. Стрибки жабки. Стрибайте на неслизьких поверхнях, розмістивши кілька рушників як перешкоди. Ви також можете показати дітям, як зімітувати інших тварин, що плигають: кроликів, кенгуру тощо.

Ці заняття сприяють розвитку таких навичок і вмінь: соціальна взаємодія (дитина - дорослий); орієнтація в просторі, керування власним тілом; велика та дрібна моторики; вміння знаходити рішення, зокрема в партнерстві з дорослим; навички активного спілкування: ставити запитання та давати відповіді; математичні вміння: рахувати, порівнювати більше/менше; розвиток емоційного інтелекту; формування позитивної самооцінки (Я-концепції).

День 2
Приготування їжі разом з дітьми
Чи ви знали, що у приготування їжі разом з дітьми є чимало переваг? Це і соціально-емоційний розвиток, і розвиток мови й когнітивних здібностей, і фізичний розвиток дитини. Простими куховарськими завданнями для ваших малюків можуть бути: перемішати суміш для млинців, помити овочі чи накрити на стіл. Діти із задоволенням готують їжу разом з батьками. Ви також можете навчити дітей деяких основних правил приготування їжі, наприклад, вживати тільки ретельно приготовлену їжу й пити кип'ячену воду.

Ці заняття сприяють розвитку таких навичок і вмінь: гігієнічні навички, формування поняття "здорове харчування"; дрібна моторика; вміння слухати інших; вміння дотримуватися правил (послідовність дій, дотримання часових меж, гігієна); робити вибір й аргументувати його (наприклад: чому ти вибрав/вибрала саме це яблуко для салату); вміння визначати/порівнювати властивості різних предметів: як продуктів харчування, так і засобів (ніж з металу, чашка зі скла...); розвиток емоційного інтелекту.

День 3
Вигадування та переказ історій разом з дитиною "Напишіть" книжку
Згадайте ситуацію, що дуже насмішила вашу дитину - щось цікаве й веселе, що трапилося у вашій родині. Ідея полягає в тому, щоб зробити книжечку, в якій буде викладена ця історія. Для виготовлення книжки вам знадобляться відповідні матеріали для сторінок; дитина може сама намалювати ілюстрації або вибрати картинки зі старих журналів, а також прикрасити обкладинку. Крім того, якщо дитина вже вміє писати, вона може підписати зображення у форматі ілюстрованої казки.

Ці заняття сприяють розвитку таких навичок і вмінь: творчі здібності, формування почуття краси; сенсорні й математичні навички: колір, форма, розташування на площині тощо; дрібна моторика; пізнавальні здібності; вміння створювати власні історії та розповідати їх, зокрема креативно мислити, відстоювати свою думку; мовлення, збагачення активного словника; розвиток емоційного інтелекту; формування позитивної самооцінки (Я-концепції).

День 4
Пошук скарбів удома
Підготуйте набір підказок для організації пошуку скарбів у будинку. Підказками можуть слугувати дотепні запитання, що спонукатимуть дітей шукати в будинку різні куточки й речі, про призначення яких вони й не здогадувалися. Скарбом може бути улюблена страва дитини або "сертифікат" на якусь цікаву діяльність.

Що стосується молодших дітей, то ви можете сховати окремі літери, зібравши які вони зможуть скласти слова.

Це заняття сприяє розвитку таких навичок і вмінь, як вміння вирішувати проблеми, домовлятись, знаходити спільні рішення, взаємодіяти; навички орієнтації в просторі; мовлення: особливо, діалогічного (вчитися слухати інших тощо); логічне мислення та математичні навички (послідовність, орієнтація в просторі тощо); основи грамотності (знання літер); розвиток емоційного інтелекту.

День 5
Усе для творчості! Виготовлення комп'ютера з вторинних матеріалів
Діти зроблять собі комп'ютер і клавіатуру з матеріалів, що підлягають переробці. Для виготовлення монітора можна використати картонні коробки; клавіатуру можна зробити з лотка для яєць. Після цього на "клавіатуру" можна нанести літери й цифри, а на "екран" наклеїти картинку.

Заохочуйте гру, пропонуючи дитині надсилати "повідомлення" друзям з нового "комп'ютера".

Таким способом можна побудувати будь-яку машину чи механізм і намалювати на ній "кнопки", що виконуватимуть різні команди.

Ці заняття сприяють розвитку таких навичок і вмінь, як дрібна моторика; мовлення (важливо, щоб дорослі демонстрували, як можна ставити запитання, і спонукали дитину це робити; також важливо спонукати дитину прогнозувати "А що ми робитимемо далі? Як ти гадаєш?"); сенсорні й математичні навички: колір, форма, розташування на площині тощо; розвиток емоційного інтелекту.

День 6
Музиканти: Як щодо домашнього концерту?
Для цього виду діяльності треба підготувати різноманітні каструлі, відерця, пластикові тарілки й контейнери, а також ложки. Разом з дитиною виберіть її улюблену пісню та перетворіть кухню на рок-сцену! Дотримуючись ритму пісні, дитина намагатиметься "зіграти" її на "інструментах", як учасник рок-гурту.

Для цієї вправи варто підібрати пісню, яку знають більшість малюків та їхніх батьків, зіграти її разом, а потім поділитися відеозаписом "концерту".

Це заняття сприяє розвитку таких навичок і вмінь, як слухове сприймання: різні звуки, їхня гучність тощо; дрібна моторика; мовлення, зокрема: відчуття ритму (ритмічний бік мовлення), розрізнення сили звуку, дзвінкі та глухі звуки; сенсорні й математичні навички: колір, форма, більше/менше тощо; критичне мислення; навички взаємодії в партнерстві з дорослим або іншою дитиною; вміння діяти разом; розвиток емоційного інтелекту.

День 7
"Банний день": прання одягу, миття іграшок чи посуду з дитиною
Зберіть машинки, фігурки солдатиків, ляльок, дрібних звірят тощо й покладіть їх у раковину. Заповніть її мильною водою. Поряд підготуйте ємність з чистою водою для полоскання. "Викупайте" іграшки, сполосніть їх і висушіть рушником. Ця діяльність навчить вашого малюка певного порядку дій: з часом він має робити це самостійно під доглядом батьків.

Дошкільнятам також можна показати, як прати шкарпетки й хусточки, а також сушити їх з використанням прищіпок.

Це заняття сприяє розвитку таких навичок і вмінь, як гігієнічні навички; творчість і креативність; велика та дрібна моторика; мовлення (формування вміння описувати процес дії, відповідаючи на запитання "Що ти робиш зараз? Для чого? Що можна зробити ще? та інші); вміння дотримуватися правил (послідовність дій, дотримання часових меж, гігієна) і робити вибір й аргументувати його; розвиток емоційного інтелекту.

День 8
Наведення ладу в домі
Батьки й піклувальники можуть скористатися цією нагодою, щоб навчити дитину базових життєвих навичок. Однією з таких навичок може бути акуратне складання випраного одягу. Подивіться відео - воно справді веселе![AK1]

Інші ідеї: сортування іграшок (великі-маленькі, машинки, фігурки, ігри тощо); розкладання взуття в передпокої.

Це заняття сприяє розвитку таких навичок і вмінь, як навички самообслуговування; велика та дрібна моторика; мовлення, зокрема культури спілкування (вислуховування, говоріння по черзі); вміння зосереджуватися на досягненні очікуваного результату; розвиток емоційного інтелекту.

День 9
Ми не боїмося забруднитися! Ліплення з пластиліну
Малюки обожнюють ліпити щось із пластиліну і їм особливо приємно, коли ви долучаєтеся до них. Діти справді можуть проявити свою творчість, але іншими плюсами таких ігор є зміцнення рук і розвиток дрібної моторики.

Це заняття сприяє розвитку творчості та креативності; навичок дослідницької діяльності, адже використовуючи пластилін чи тісто для ліплення можна досліджувати/аналізувати/прогнозувати. Наприклад, що буде з тістом, якщо додати більше води? Уміння дотримуватися правил (послідовність дій); розвиток дрібної моторики; мовлення, зокрема формування вміння описувати процес дії, відповідаючи на запитання "Що ти/ми робиш/робимо зараз? Для чого? Що можна зробити ще? Як ти думаєш... та інші); розвитку емоційного інтелекту.

День 10
"Я бачу"
Гра "Я бачу" дозволяє дитині попрактикуватися в лічбі й мові. Гра має бути максимально простою: скажіть "Я бачу в цій кімнаті щось синє", а тоді запропонуйте дитині відгадати цей предмет. Дитина може поставити вам скільки завгодно уточнювальних питань, щоб врешті-решт знайти відповідь. Ви можете додати: "Я бачу щось невелике і кругле", "Я бачу щось м'яке й біле". На вулиці ця гра може стати ще веселішою, якщо ви скажете, наприклад, "Я бачу те, що рухається". Граючись зі старшими дітьми, можна сказати: "Я бачу щось, що починається на С".

Цю гру можна ускладнити: знайти схожі предмети, більшого розміру або меншого. У грі "Таємнича коробочка" батьки або діти можуть по черзі в неї щось ховати. Той, хто тримає коробочку із схованою річчю (яку сам сховав), на запитання може лише відповідати "так" або "ні". Той, хто відгадує річ у коробочці, може ставити запитання, наприклад: їстівне, тверде, дерев'яне. Саму коробочку можна виготовити разом.

Активність сприяє розвитку логічного мислення; мовлення, особливо вміння формулювати/ставити запитання, обдумати їх; сенсорних і математичних навичок (колір, форма, орієнтація в просторі, відчуття на дотик); розвитку емоційного інтелекту.

День 11
Розвиток уяви. Уявіть, що проста картонна коробка може бути фортецею
Якщо у вас знайдеться картонна коробка, то це невичерпне джерело для творчості. Дивно, наскільки малюки полюбляють гратися з такими простими речами! Картонну коробку можна перетворити на маленьку фортецю або космічний корабель; її можна обмалювати чи обклеїти картинками, вирізаними зі старих журналів. Меж для фантазії не існує!
Будівництво фортеці
Її можна збудувати за допомогою простирадл, ковдр, подушок, стільців тощо. Не поспішайте: нехай головними "будівельниками" будуть діти. І найголовніше: фортеця має бути безпечною!

Така гра сприяє розвитку бережливого ставлення до середовища (сортування сміття, вторинне використання); творчості та креативності; дрібної моторики; дотримання позитивної поведінки (безпека, розуміння того, що поруч є інші); вміння співпрацювати з іншими дітьми або дорослими; мовлення.

День 12
Ігри з ліхтариком
За допомогою ліхтарика можна навчити дітей робити тіньові силуети різних тварин на стіні. Це заняття буде особливо цікавим, якщо одночасно з демонстрацією ви розкажете якусь історію. З ліхтариком можна грати й в інші ігри: чи зможе дитина дострибнути до плями світла від ліхтарика? Чи зможе вона дотягнутися до такої плями на стіні? Після таких вправ діти самі захочуть погратися з ліхтариком - звісно, не відмовляйте їм! Крім того, за допомогою ліхтарика дошкільнят чи старших дітей можна познайомити з азбукою Морзе й навіть влаштувати танцювально-світлову вечірку.

На прикладі цієї гри можна дати дитині елементарне розуміння того, як працює ліхтарик.

Це заняття сприяє розвитку математичних і сенсорних навичок: від чого залежить розмір плями/силуету (поняття ближче/далі); до плями на стіні можна доторкнутись і порівняти з розміром долоні тощо); орієнтації в просторі, керування власним тілом; великої та дрібної моторики; креативності.

День 13
Традиційні ігри (поширені у вашій країні)
Ще одним цікавим заняттям для батьків, піклувальників і дітей є народні або традиційні ігри. Незважаючи на свою видиму простоту, ці ігри допомагають стимулювати мозок дітей, а також їхнє фізичне здоров'я. Сьогодні діти можуть нічого не знати про ігри, в які свого часу гралися ви самі. Тому ця вимушена пауза - чудова можливість, щоб згадати своє дитинство разом з дітьми.

День 14
Юні математики
Для всіх, хто любить лічбу! Пропонуємо кілька веселих і простих математичних ігор, в які можна гратися вдома з дітьми. Якщо ви знаєте інші схожі ігри - поділіться з нами!

ЛІЧБА. Щоб навчити дитину рахувати й виконувати найпростіші математичні вправи, зробіть рахункові палички з китайських паличок, зубочисток чи соломинок.

ФОРМИ. Зробіть з паперу різні геометричні фігури (трикутники, кола, квадрати) різної величини. Запропонуйте дитині складати з них різні об'єкти: будинки, машини тощо.

Активність сприяє розвитку сенсорних і математичних навичок (колір, форма, об'єм, рахунок, більше/менше; розташування на площині, орієнтація у просторі); дрібної моторики; мовлення; розвитку емоційного інтелекту.

День 15

Батьки й діти можуть спільно створювати відеопроєкти: розповідати різні історії за допомогою дитячих малюнків. Батьки/піклувальники допомагають дитині зі "сценарієм" і "зйомками".

ЮНІСЕФ рекомендує батькам це цікаве заняття під час перерви в навчанні у зв'язку з карантином. Щоб створити мінівідео, виконайте три прості кроки:
💙 Крок 1: Обговоріть тему, яку дитина зможе намалювати: якусь повсякденну діяльність чи казку.
🎨 Крок 2: Намалюйте необхідні картинки з дитиною.
📹 Крок 3: Зніміть відео, що розкаже вашу історію.

Це заняття сприяє розвитку навичок взаємодії та співпраці для досягнення результату; творчості й креативності у створенні сюжету, зокрема послідовності викладання сюжету; мовлення (вербальне й невербальне) - брати на себе різні ролі, говорити різними голосами, інтонація, міміка, жести; математичних навичок (дотримання часових меж).

Додаткова інформація

Що нам говорить державний Базовий компонент дошкільної освіти

Набуття різних видів компетенцій дитиною дошкільного віку відбувається в різних видах діяльності: ігровій, руховій, природничій, предметній, образотворчій, музичній, театральній, літературній, сенсорно-пізнавальній і математичній, мовленнєвій, соціокультурній та інших і вимагає практичного засвоєння дитиною системи елементарних (доступних) знань про себе й довкілля, моральних цінностей, уміння доречно застосовувати набуту інформацію. Життєво компетентний дошкільник поводиться самостійно і конструктивно в різних соціальних і життєвих ситуаціях. Розвиненість і зрілість емоційних, когнітивних, вольових психічних процесів надає дитині якісно нові можливості прояву свого "Я" в усіх видах діяльності.

Основні типи діяльності

Ігрова

Комунікативна

Пізнавально-дослідницька

Здоров'язберігальна

Мовленнєва

Господарсько-побутова

Художньо-естетична

Більше матеріалів для батьків на період карантину дивіться тут.

# data[].attributes.attachment_link.description
Як і чим зайняти дитину під час карантину? Як сприяти її розвитку, не маючи професійних навичок вихователя? План веселих занять для дошкільнят на 15 днів.