# data[].attributes.headline
שריפת הרייכסטאג 27.2.1933

# data[].attributes.subject
שריפת הרייכסטאג 27.2.1933

# data[].attributes.body
היטלר האשים את הקומוניסטים בשריפת הרייכסטאג ולכן הוציא צווי חירום אשר שללו את זכויותיהם של אזרחי גרמניה, ובפרט את חופש הביטוי וההתאחדות על מנת שלא יוכלו להתאחד בכל דרך. שריפת הרייכסטאג הינה מעין סמל ל"שריפת הדמוקרטיה" ( שימש כבית הנחברים של גרמניה).

# data[].attributes.headline
הוצאת צווי חירום ובחירות מרץ 1933

# data[].attributes.subject
הוצאת צווי חירום ובחירות מרץ 1933

# data[].attributes.body
ב28 בפברואר 1933, יום לאחר שריפת הרייכסטאג, היטלר פותח בתהליך של הוצאת צווי חירום. היטלר מסביר שסיבת ההוצאה נובעת מתוך מצב חירום מדיני שמחייב שמירה על גרמניה ואזרחיה ומה קומוניסטים והסוציאל דמוקרטים שאשמים בשריפה ומנסים להשליט טרור במדינה ולהרוס את הדמוקרטיה.
היטלר מפרסם את צו החירום ״הצו להגנת העם והמדינה״. צו זה מבטל זכויות יסוד של אזרחים ובכך מבטל את הדמוקרטיה בגרמניה. צו זה ביטל את חופש הביטוי, העיתונות וזכות האספה וההתאגדות. הוא הוציא צווי חירום נוספים שהגבילו רכוש, ואף נתנו סמכות לקבוע עונש מוות על פשעי בגידה במולדת, הצתה וחבלה.
אווירת הטרור והפחד שהשליט היטלר על חברי הממשלה הגרמנית בעזרת צווי החירום, גרמו לכך שבבחירות שהתקיימו ב5 במרץ 1933 זכתה מפלגתו בתמיכה של 44% משום שהאזרחים הרגישו חוזק, מנהיגות ושינוי טוב ממעשיו של היטלר.

# data[].attributes.body
ב23 במרץ, 1933, בישיבת הרייכסטאג הועבר "חוק ההסמכה". חוק ההסמכה - סמכות לחוקק חוקים ללא אישור הרייכסטאג (בניגוד לחוקה). היטלר טען כי לנוכח שעת חירום יש לרכז סמכויות וכך בעצם הפך את גרמניה לדיקטטורה חוקית. החוק אמנם עבר ברוב אך הושג בכוח - בהצבעה נכחו רק תומכי היטלר ורוב הנציגים הקומוניסטים שהתנגדו לחוק היו במעצר או לא הורשו להיכנס ולהצביע, ולכן היחידים שהצביעו נגד החוק הם המפגה הסוציאל דמוקרטית. וכך החוק נטרל את החוקה וחיסול את הרייכסטאג.
שי-לי בכר

# data[].attributes.headline
חוק שיקום שירותי המדינה 07.04.33

# data[].attributes.subject
חוק שיקום שירותי המדינה 07.04.33

# data[].attributes.body
חוק שיקום שירותי המדינה מתיר פיטורים של עובדי מדינה בלי צורך להסבר או סיבה. החוק חוקק ב4 באפריל 1933. שימושו העיקרי של החוק היה פיטור עובדים יהודים קומוניסטים. בכללי כל מתנגדי המשטר הנאצי היו בסכנה שיפטרו אותם. החוק תרם בפירוק איחודי הפועלים והמשיך לטשטש את הקו בין רשויות המדינה.

# data[].attributes.headline
ביטול האיגודים המקצועיים 10.04.1933

# data[].attributes.subject
ביטול האיגודים המקצועיים 10.04.1933

# data[].attributes.body
תהליך פעולתו של היטלר נגד האיגודים המקצועיים החל ב10.04.1933, שם הממשלה הכריזה על ה1 במאי כעל יום העבודה הלאומי. היטלר מזמין את כל מנהיגי האיגודים לכנס מיוחד ב1 במאי, נותן להם הרגשה שהוא בעדם. משם הם עולים על משאיות של האס-אה ומובלים למחנה ההשמדה הראשון. חברי האס-אה והאס-אס השתלטו על משרדי כל האיגודים המקצועיים, עצרו את מנהיגיהם וסגרו את משרדיהם. היטלר הקים את חזית העבודה הגרמנית וכל עובדי האיגודים המקצועיים היו מחוייבים להיות חברים בה. חזית העבודה הגרמנית טיפלה בתנאי העבודה של העובדים, אסרה שביתות, וקבעה שסכסוכי עבודה יוכרעו בבתי דין מיוחדים. מרגע זה, הממשלה הכתיבה את השכר והתנאים הסוציאליים. בעקבות שינוי זה, הממשלה היא האחראית על כל תנאי העובדים, והדבר אומר שהממשלה לוקחת צעד נוסף לכיוון דיקטטורה. אדם אחד, היטלר, הפך לאחראי והמחליט על כ-7 מיליון אנשים שהיו חברים באיגודים המקצועיים. כרמל דוידי

# data[].attributes.headline
ביטול המפלגות - מאי 1933

# data[].attributes.subject
ביטול המפלגות - מאי 1933

# data[].attributes.body
המפלגה הנאצית החליטה להוציא לאור חוק בשם ''החוק להגנת אחדות המפלגה והרייך'' אשר שללה והוציאה מהחוק כל מפלגה בגרמניה מלבד המפלגה הנאצית. כתוצאה מכך, כל אזרחי גרמניה (בעלי זכות ההצבעה) נאלצו להצביע אך ורק למפלגה הנאצית, ובכך נהייתה בעלת הסמכות העליונה בגרמניה.

# data[].attributes.body
ב20 ביולי 1933, היטלר חתם על הסכם עם האפיפיור שמבטיח חופש דת בתמורה למניעת התערבות בתכניתו של היטלר. הצעד נתן להיטלר שליטה מלאה בכך שלקח את השליטה מהכנסייה, שהייתה הדבר הכי חשוב לעם ובעל הכוח הכי גדול.
בכך שמנע מהם להתערב, היטלר לקח את הכוח מהכנסייה ובכך נוצרה דיקטטורה.

# data[].attributes.headline
ליל הסכינים הארוכות 30.06.1934

# data[].attributes.subject
ליל הסכינים הארוכות 30.06.1934

# data[].attributes.body
ב30 ביוני 1934 מתבצע חיסול המוני של אנשים המתנגדים לדעותיו של היטלר. בין האנשים שנרצחו היו כ-1000 מחברי S.A (יחידת העלית הגרמנית) כולל המנהיגים, ובנוסף נרצח הקנצלר לשעבר של גרמניה ואנשים רבים נוספים שהתנגדו לאידאולוגיה הנאצית. נרצחו גם מנהיגים קומוניסטים וחלקם אף ברחו מגרמניה בעקבות חשש על חייהם. באותו הלילה גם נשלחו אנשים רבים למחנות ריכוז המחנכים על דעה פוליטית. בלילה זה, המעמדות של הארגונים S.S ו-S.A התהפכו כאשר S.S ביצעו את פקודותיו של היטלר.

# data[].attributes.body
ב2 באוגוסט 1934 נפטר הנשיא הינדנבורג, אשר היה המפקד העליון של הצבא. היטלר נצל את המצב ובמקום להכריז על בחירות לנשיא החדש, הוא מוציא צו שמשרת הנשיא בטולה ובמקומה יש משרה החדשה- הפיהרר הוא המנהיג. המשרה החדשה מאחדת בתוכה את כל הסמכויות של הנשיא, ראש הממשלה ומפקד הצבא, כלומר הוא הסמכות הבלתי מעורערת של גרמניה, אין סמכות מעליו, אין לו מתחרים. לא היה כוח שעלול לסכן את מעמדו. הצבא נשבע להיטלר אמונים באופן אישי במקום מדינה וגם האזרחים נשבעו לו אימונים. כך היטלר הקטין את הסיכוי שיפרוץ נגדו מרד כי הצבא נשבעו אימונים אישית לו.
בעזרת מעשה זה היטלר השמיד לחלוטין את שרידי הדמוקרטיה שנשארו בגרמניה בכך שמנע את זכות הבחירה מהאזרחים, וביטל את חלוקת הכוחות בין כמה אנשי ממשל לזה שרק לדמות האחת יש את הכוח- הפיהרר- הוא הפך לשליט בלתי מעורער, לו יש את כל הסמכויות והכוח, במילים אחרות דיקטטור.
עומר הרלב

# data[].attributes.headline
החלפת סמלי המדינה בסמלי המפלגה 1933-1937

# data[].attributes.subject
החלפת סמלי המדינה בסמלי המפלגה 1933-1937

# data[].attributes.body
תהליך החלפת סמלי המדינה בסמלים מפלגתיים המהללים אל המפלגה הנאצית ואת ראשה, היטלר. מתבטא בעיקר בתהליך ״הנאציפיקציה״ (בגרמנית: גלייכשטונג) או תהליך ״ההאחדה״. מדובר בתהליך שמקיף את כל תחומי החיים בגרמניה ומורכב מפעולות הפועלות למען שעבוד העם הגרמני למפלגה הנאצית. בהקשר החזותי, ניתן לראות את שינוי הסמלים הלאומיים כגון דגל והמנון לסמלים מפלגתיים כגון דגל הנושא את סמל המלאה והמנון שמהלל את ראש המפלגה. ניתן לראות גם שבכל מוסד ישנה תמונה של היאלר, הפרצוף שלו הופך להיות אחד מסמלי המדינה.

# data[].attributes.headline
התייחסות והערכה

# data[].attributes.subject
התייחסות והערכה

# data[].attributes.body
קבוצה יקרה,
עבודתכם/ן טובה מאוד ומעידה על למידה איכותית אישית וקבוצתית. הפדלט שלכם/ן מורכב ברובו מכתיבה בהירה ורהוטה, הנוגעת ברובה בפרטים הנכונים והחשובים לגבי כל אירוע. כך גם התמונות שבחרתם/ן לכל אירוע אכן רלוונטיות. יחד עם זאת נכון וחשוב היה לציין את שמות כלל חברי/ות הקבוצה ולבחור רקע רלוונטי יותר לנושא המדובר.

שימו לב לכמה חידודים חשובים:

* הצגת שלב שריפת הרייכסטאג מתייחסת יותר להשלכות השריפה מאשר למה שהתרחב באירוע עצמו. נוסף על כך, חסר היה הקישור המדויק יותר לתרומת האירוע לביטול הדמוקרטיה.

* בעת הצגת החוק לשיקום המדינה נכון היה לחדד כי זהו החוק האנטישמי הראשון, וכי בעיקרו מבוסס על עיקרון תורת הגזע, שהרי לא רק יהודים פוטרו ממשרותיהם (פוטרו ממש ולא רק היו בסכנת פיטורין), אלא גם מתנדי משטר או גרמנים שנתפסו כלא ראויים מבחינה פוליטית ו/או גזעית.

* בעת הצגת ביטול המפלגות נכון היה לחדד אף יותר כמה צעד זה מנוגד בעליל להתנהלות דמוקרטית.

* בעת הצגת שלב ביטול האיגודים המקצועיים חשוב להדגיש את מטרת ביטולם; הפחד של היטלר כי הם עלולים לצאת כנגדו וכנגד שלטונו. עם ביטולם של האיגודים המקצועיים דאג היטלר כי אלפי עובדים יישארו ללא אפשרות לדרוש זכויות, לשבות ולדרוש ניהול מו"מ, אלא יהיו כפופים לחוקי המפלגה בלבד.

* בעת הצגת הסכם הקונקורדט טענתם/ן שתי טענות מנוגדות - מצד אחד טענתם/ן כי זהו הסכם המעניק לכנסייה חופש דת, ומצד שני טענתם/ן כי בעזרת הסכם זה היטלר לוקח את השליטה מהכנסייה. בפועל, היטלר לא לקח את השליטה הדתית מהכנסייה, אלא דאג שהיא לא תבקר את מעשיו בתמורה להענקת שליטה מלאה על עצמה.