# data[].attributes.body
Mennesker i alle aldersgrupper påvirkes af musik:

•Musik kan inspirere og igangsætte aktivitet

•Musikkens rytme kan styre aktiviteten

•Musik kan fremme energi og glæde

Musik kan understøtte bestemte bevægelsesaktiviteter:

•Musik med højt tempo til fx løb

•Musik med roligt tempo til fx udstræning/afslapning

•

Generelle anbefalinger ift. valg af musik til bevægelse

(DGI, 2018)

•Jo ældre målgruppe, des langsommere musik

•Jo højere personer, des langsommere musik

•Jo større bevægelsesudslag, des langsommere musik

# data[].attributes.body
Mihalyi Csikszentmihalyi, ungarsk professor i psykologi.

Flow = En tilstand af spontant nærvær og spontan fokusering i udøvelsen af en aktivitet.

- Når vi glemmer tiden
- Når vi er fuldstændig opslugte af en aktivitet

Kendetegn:

-Engagement

-Koncentration

-Fordybelse

-Meningsfuldhed

# data[].attributes.headline
Vi er på vej hjem fra gymnastik på skolen. Pædagogen Dina kaster en snebold efter en anden pædagog, Albert, og kommer utilsigtet til at ramme ham i hovedet! Albert bliver stående, men griner lidt og siger: ”Nøj, du kan bare vente dig”. Hvorpå drengen Daniel lyser op i et gavtyvesmil og med julelys i øjnene begejstret udbryder: ”Er det ægte? Er det ægte sjovt?”

# data[].attributes.subject
Vi er på vej hjem fra gymnastik på skolen. Pædagogen Dina kaster en snebold efter en anden pædagog, Albert, og kommer utilsigtet til at ramme ham i hovedet! Albert bliver stående, men griner lidt og siger: ”Nøj, du kan bare vente dig”. Hvorpå drengen Daniel lyser op i et gavtyvesmil og med julelys i øjnene begejstret udbryder: ”Er det ægte? Er det ægte sjovt?”

# data[].attributes.body
•Hvad sker der i fortællingen?
- Dina kaster en snebold på den anden pædagog Albert, hun kommer ved et uheld til at ramme ham i hovedet. Albert bliver stående og laver derefter sjov med Dina, en af børnene får julelys i øjnene og spørg ' er det ægte?'

•Hvad vurderer du, at de voksne i fortællingen formidler med deres kroppe?
-

•Vurderer du, at de voksnes måde at være kropslige på har betydning for barnet i fortællingen? Hvorfor/hvorfor ikke? Og evt. hvordan ser du/I det?
- Vi synes det kropslige har betydning for barnet på den måde, at de voksne viser at man godt kan blive ramt i hovedet hvor det ikke er mening men, at man kan lave noget sjovt ud af det.

•Hvad tænker du om denne form for voksendeltagelse?
-

# data[].attributes.body
http://www.hoppeline.dk/pdf/historier/hoppeline_oplæsningsarkA3_5.pdf

# data[].attributes.body
•Hvad genkender du/genkender du ikke?
- Genkender det, da der jeg var i praktik måtte stå ude med 15 børn, når man kom op på 16 børn skulle man hente en ansat mere. Når man så er 2 på legepladsen er der en der cirkulere rundt på hele legepladsen mens den anden er i sandkasse området da der er en del børn der. Det er meget forskelligt hvor meget voksen kontakt der er på legepladsen.  Men kunne godt til tider føle, at det var vigtigere at få snakket om lille viktor, end at hjælpe til med at komme rundt på legepladsen.

•Hvad tænker du om det, du genkender/ikke genkender?
- Jeg synes personligt at det er lidt dårligt det fungere på denne måde. Jeg vil gerne lege og sætte i gang, men har ikke tiden til det, da jeg nærmest skal have fokus på hele legepladsen. Derudover når man står alene med 15 børn, er det ikke nemt at få dem samlet og inspirere børnene til bevægelse. Nogle vil deltage og andre vil ikke, men hvem ser til de børn der ikke ønsker at deltage?

•Hvad er din faglige vurdering af eventuelle konsekvenser ved det, du genkender/ikke genkender?
- Jeg har selv oplevet, at børnene lidt mister lysten til udendørs aktiviteter, da de virker til at mangle en der går foran og sætter legen i gang. Personlig samtaler synes jeg høre til udenfor arbejdstiden eller i pausen, det giver et dårligt signal til omverden hvis man står 2-3 pædagoger sammen og snakker om alt muligt andet, end børnehaven.

# data[].attributes.headline
Hvilke former for leg/bevægelse/deltagelse i aktivitet kan I finde inspiration til på Hoppelines hjemmeside? Evt. hvad/hvor?

# data[].attributes.subject
Hvilke former for leg/bevægelse/deltagelse i aktivitet kan I finde inspiration til på Hoppelines hjemmeside? Evt. hvad/hvor?

# data[].attributes.headline
Kan I finde noget omkring informerende materiale til hjemmet på hjemmesiden? Evt. hvad/hvor?

# data[].attributes.subject
Kan I finde noget omkring informerende materiale til hjemmet på hjemmesiden? Evt. hvad/hvor?

# data[].attributes.body
http://www.hoppeline.dk/hoppeline_foraeldrebrev.pdf

# data[].attributes.headline
Kan I finde noget omkring læreplanstemaer på hjemmesiden eller i de tekster, der kan hentes på hjemmesiden? Evt. hvad/hvor?

# data[].attributes.subject
Kan I finde noget omkring læreplanstemaer på hjemmesiden eller i de tekster, der kan hentes på hjemmesiden? Evt. hvad/hvor?

# data[].attributes.body
http://www.hoppeline.dk/om-hoppeline

http://www.hoppeline.dk/nyheder/item/413-laereplaner-i-hoppeline

# data[].attributes.body
•Hvordan forstår du det, der står i citatet?

- Sundhed og bevægelse er vigtigt, men det skal tages i et legene perspektiv og det skal være sjovt for børnene.

•Hvad er efter din forståelse Hoppelines grundfilosofi?

- At tage udgangspunkt i børnenes værdier og motivationer, for at gøre det sjovt og give børnene lyst til at deltage i aktiviterne.

•Hvilken betydning har denne grundfilosofi ifølge citatet for de sundhedsfremmende aktiviteter, vi planlægger?

-
•Hvad tænker du om grundfilosofien? Er du enig/uenig? Hvorfor?

- Jeg er enig; for at give børn motivation til at lave bevægelse skal det være sjovt. Vi skal tage udgangspunkt i deres værdier og motivationer, men stadig give dem viden inden for bevægelse og sundhed. Men med en legende tilgang til aktiviterne.
•Har du øvrige overvejelser ud fra citatet?
- Nej.

# data[].attributes.body
•Grov motorik er alle de bevægelser hvor du bruger de store muskelgrupper

•Finmotorik er bevægelser med fingre, øjne, fødder, mund, svælg, mimik

•Det er vigtigt at præsentere mennesker for alsidige bevægelsesaktiviteter for at udvikle begge dele

•Den gode motoriske cirkel s. 487

•Den onde motoriske cirkel s. 489

# data[].attributes.body
•Fælles udvikling for alle børn uanset kultur

•Tidligere antog man det skete i en bestemt rækkefølge (milepæle) – det gør man ikke mere….!!!!

•Barnet har en egen/indre motivation for at bruge kroppen så grundmotorikken udvikles frem til ca 18. mdr. hvor de derefter skal vedligeholdes og forbedres i samspil med andre

•Færdigheder er ikke fælles for alle – disse kommer af introduktion til bevægelser, aktiviteter og gentagelser

# data[].attributes.body
•Personen er ikke i stand til at sortere de uvæsentlige indtryk fra

•Kan => motoriske-, adfærds- og læringsmæssige udfordringer

•Hjernen kan modtage mere en 11 millioner input hvert sekund og inddrager 40 forskellige impulser ad gangen

•En forstyrret SI bevirker at der ikke kan sorteres i de indtryk som kommer og derved sker der en overstimulation => uhensigtsmæssig adfærd

•Vi kan som voksne let komme til at bliver irriteret, skælde ud og have manglende forståelse for disse børn, unge, voksne

# data[].attributes.body
•En ubevidst hjerneproces - ikke noget vi tænker på hele tiden.

•Giver mening til det vi oplever, ved at sortere ALLE de informationer, vi modtager, og udvælger det, der skal fokuseres på. (lytte til læren og ignorere anden støj, hælde mælk op og lukke andre ude osv.)

•Velfungerende SI er afgørende for man er i trivsel, har energi og overskud

•Frasortering => koncentration og evne til at fordybe sig

# data[].attributes.body
•Hjernens evne til at organisere og samle impulser (sensoriske informationer fra sanserne) fra kroppen og fra omgivelserne til en helhed, der gør det muligt at reagerer

•Informationer fra omverden bliver organiseret i centralnervesystemet og koblet sammen med tidligere erfaringer => en hensigtsmæssig reaktion (adaptiv respons)

•Flere sanseindtryk forenes, samles og bliver til en helhed

# data[].attributes.body
•Overordnet kommandocentral – det er her alle de sensoriske informationer kommer ind og behandles til et motorisk output/handling

•Ved hjælp af nervesystemet kan man tænke, handle og huske

•Anatomisk inddeling: centralnervesystemet (rygmarven og hjernen (hjernestammen og lille- og store hjernen)) samt det perifere nervesystem  (nerver, der udgår fra rygmarv og hjerne til andre steder i kroppen)

•Fysiologisk inddeling: Somatiske og autonome nervesystem

* Somatisk er vilje- og refleksstyret

*Autonome kan ikke styres (temp, åndedræt, blik, hjerte, fordøjelse)

# data[].attributes.body
•Afgørende hele livet i forhold til berøring og opfattelsen heraf. Betydning for det sociale liv

•Giver info til hjerne når vi rører vi noget eller noget/nogen rører os

# data[].attributes.body
•Den første som udvikles og den største

•Sidder over alt på kroppen – overfladisk på huden og dybere inde i kroppen (indvolde og slimhinder)

•Føle- eller berøringssansen

•Overfladisk: berøring, kulde, varme smerte, tryk, genkendelse af strukturer i overfladen, former og konsistens

•Dybere: kram, tryk, slag (tæt forbundet med muskel- og ledsansen)

# data[].attributes.body
•Registrer hovedets bevægelser (op, ned, fra side til side og frem og tilbage)

•Reagerer på hovedets bevægelser, acceleration og placering i forhold til tyngdekraften

•Findes i det indre øre og påvirkes via små receptorer

• Registrer fire ting

* Kroppens bevægelser og position i rummet

* Kroppens evne til at holde sig op mod tyngdekraften

* Kroppens ligevægt, som gør man kan holde sig lodret, når man går

* Stabilisering af øjet, når hovedet er i bevægelse

# data[].attributes.body
•Det er den primære tilgang til børn opfattelse og forståelse

•De er 7 forskellige sanser 3 primære og 4 sekundære:

•Muskel- og ledsansen (den proprioceptiv sans)

•Den vestibulære sans (ligevægtssansen)

•Følesansen (den taktile sans)

•Synssansen

•Lugtesansen

•Smagssansen

•høresansen

# data[].attributes.body
Sensorisk - info/stimuli
Motorisk - output/handling, kontrol over bevægelse
Degenerening - kroppen bliver dårligere

# data[].attributes.headline
”Den voksne er rollemodel og overleverer normer for, hvordan man tager initiativ, igangsætter, leder og udvikler en aktivitet, hvordan man håndterer eventuelle opståede problemer, samt hvordan og hvornår man afslutter en aktivitet….alt sammen erfaringer, barnet kan tage med sig videre i livet og bruge til at begå sig i de forpligtende fællesskaber, det moderne samfund byder på”

# data[].attributes.subject
”Den voksne er rollemodel og overleverer normer for, hvordan man tager initiativ, igangsætter, leder og udvikler en aktivitet, hvordan man håndterer eventuelle opståede problemer, samt hvordan og hvornår man afslutter en aktivitet….alt sammen erfaringer, barnet kan tage med sig videre i livet og bruge til at begå sig i de forpligtende fællesskaber, det moderne samfund byder på”

# data[].attributes.body
•Hvordan forstår du det, der står i citatet?
Den voksne går foran og sætter rammerne for legen, børnene spejler sig i den voksen og tager derfor med videre hvad den voksne gør, tackler forskellige situationer.

•Hvad tror du budskabet i citatet er?
- Vi skal huske på at være et godt forbillede og tænke over, at børnene spejler sig i vores handlinger

•Er du enig/uenig i citatets budskab? Hvorfor? Begrund.
- Vi er enige i, at den voksne er en rollemodel. I det at vores handlinger er noget børnene tage med sig videre i livet.

# data[].attributes.headline
Det pædagogiske personale som kropskulturel formidler

# data[].attributes.subject
Det pædagogiske personale som kropskulturel formidler

# data[].attributes.body
Nøglen til at stimulere målgruppens motivation og lyst =
Den entusiastiske medarbejder, der igangsætter, går forrest og brænder for aktiviteterne.

Kroppe imiterer kroppe à den ene krops aktivitet inspirerer den anden.

Vores tilgang, væremåde og kropslige positioner betyder noget!

Hvordan er jeg selv tilstede med min krop i denne aktivitet?

”Hvis du sidder meget ned, sidder de målgrupper, du arbejder med, også meget ned”

# data[].attributes.body
Første leg; gå rundt i mellem hinanden, almindelig gang, så på hæle og tær. - Går ind under spænding, man føler en kaos tilstand, og handler om at forsøge at påvirke kroppens eller sinds opfattelse af balance eller stabilitet.

Anden leg; to og to sammen, 1 er robot, 1 følger robotten rundt. - Går ind under spænding, der bliver skabt en kaos tilstand i det, at vi er mange der går rundt om hinanden og nemt kan ramme enten vægen eller andre 'robotter' '

Trejde leg; byg en bro, redskaber fundet, der skal kunne fragte os fra den ene ende af bevægelsesalen til den anden. - her ser vi både konkurrence og tilfældighed. Det er en konkurrence om at nå det først, jo hurtigere man er, jo større er chancen for at vinde. tilfældighed ser vi i, at vi som deltager ikke har indflydelse på legen, vi kan ikke have øvet os eller have nogle fysiske fordele, der forøger vores muligheder for at vinde.

Fjerde leg; spejle leg - Her ser vi efterligning, I det at man skal efterligne den anden person og dens bevægelser og mimik.

# data[].attributes.body
1.Konkurrence (agón) - kan være en drivkraft, deltagerne kan styre udfaldet af legen, som træne mere osv. I en konkurrence forsøger vi at lave lige vilkår, hurtigst bedst osv.

2.Tilfældighed (alea) - vi har ikke indflydelse på udfaldet, ingen forskel om vi har øvet eller trænet os. Vinder kan blive hvem som helst.

3.Efterligning (mimicry) - efterligne noget eller nogle. handler ikke om at vinde eller tabe. vi forsøger som deltager at efterligne noget.

4.Spænding (Ilinx) -  fokus på at sætte opfattelse af balance ud af kraft. fokus på at opnå en kaosagtig tilstand og et sug i maven.

# data[].attributes.body
Frivillig - lærerne havde sat rammerne for legen, den var på forhånd planlagt vi SKULLE deltage. Men man vælger selv frivillig at deltage.

Afgrænset - den foregår i et fysisk afgrænset rum, i bevægelsesalen. Der var afgrænset tid, når læreren stoppet musikken stoppede vi også, på den måde stoppede læreren tiden.

Uvis - Vi skulle spejle os i hinanden, og derfor var vi ikke klar over hvad den anden ville gøre, som vi også skulle. Derfor var vi uvis.

Uproduktiv - Legen var uproduktiv.

Regelstyret -  Der var regler på den måde, at kun 1 kunne være spejl og kun 1 kunne spejle sig. Der var frit spil, hvad man ville lave af bevægelser til legen.

Fantasifuld - Legen er præget af fantasi, da man selv kunne bestemme hvilke bevægelser man skulle lave, når man var den der skulle spejle sig.

Kan legen defineres som en leg ud fra disse?
- Ja det kan den, da den opfylder alle parametrerne i en definition af leg.

# data[].attributes.body
- frivillig, deltager vælger SELV at deltage.
- Afgrænset, rum ( legen forgår forskellige steder legeplads, dukkerkrogen osv.) Tid ( lege der fx foregår indtil dommeren fløjter, skal hentes eller spise mm )
- Uvis, former sig, vi ved ikke hvad legen fører til.
- Uproduktiv, vi laver ikke en bare der skal sælges i virkeligheden.
-  regelstyret, regler kan ophæve. Man kan fx leve under vand, eller flyve.
- Fantasifuld, i legen kan der skabes et univers, fx magi.

# data[].attributes.body
•En didaktisk model som knytter sig til faget

•Har en god aktivitetsbeskrivelse

•Mere simpel end aktivitetshjulet

•Der findes en hel bog med aktiviteter hvor den er anvendt

# data[].attributes.body
•Du er PÆDAGOGISK assistent ikke træner!!! Ergo PÆDAGOGIKKEN kommer FØR aktiviteten

•Den ledende instruktør

•Den samarbejdende instruktør

•Den observerende instruktør

# data[].attributes.body
•De 9 gode råd s. 402—405 skal I altid have for øje… så derfor skal I træne dem J

•I skal altid vide hvad i vil med en given aktivitet

*Her kan i lade jer inspirer af de seks lærerplanstemaerne

•Husk den pædagogiske bagdør

*En deltager har rum/mulighed for at forlade aktiviteten

*Alle kan være med på deres niveau uden at blive udstillet

# data[].attributes.body
•Der er MEGET energi i konkurrence og det er rigtig godt, hvis det planlægges hensigtsmæssigt.

•Konkurrence mod dig selv eller mod andre individuelt eller i grupper

•Det er vigtigt, at man lærer at kunne tabe og håndtere de følelser

•At vinde en konkurrence kan bero på held, snilde, styrke, hurtighed osv. OBS på faldgrupper

# data[].attributes.body
* Grundlæggende for al pædagogiske arbejde

* Igennem bevægelse og idræt sættes deltagernes personlighed, grænser og følelser på spil. Dette skal favnes og der skal skabes et rum hvor alle kan være med og have respekt for hinanden - ( Sætte sig selv på spil, rykke grænser personligt, for børnenes skyld.)

* Igennem relationen kan du spotte hvor det enkelte individ befinder sig i forhold til færdigheder og følelser omkring aktiviteten (hvor befinder de sig i ”Lyskurvefilosofien”)

* Igennem relationen kan du flytte og udfordre børn, unge og voksen

# data[].attributes.body
- Igennem bevægelses aktiviteter kan man støtte udviklingen af det hele menneske.

-Fysiske kompetencer:

• Øget sundhed, nedsat risiko for sygdom, bedre
kondition med mere.

• Bedre kropslige færdigheder
* analyse, VIGTIGT !

- Psykiske kompetencer:

• Øget livslyst og glæde => nedsat risiko for stress og depression

• Tror på egne evner, selvværd og selvtillid

• Kompetencer til at handle selvstændigt

- Sociale kompetencer:

• Elementer af samarbejde, fællesskab, tillid, udtryk af følelser

• Indordne sig under regler, spejle sig i andre, vise hensyn, forhandle, empati

# data[].attributes.body
Hvad er min erfaring med fysiske aktiviteter?

-       Jeg har gået til håndbold og fodbold hele min barndom, da jeg blev ældre spillet jeg kun håndbold. Men grundet en skade i nakken måtte jeg stoppe og har aldrig fået min nakke trænet op igen. Nu går jeg i fitness 2-3 gange om ugen, ikke styretræning men konditræning, da jeg for nogle måneder siden er startet til diætist og har fået vejledning til ikke at styrke træne da jeg printere vægttab pt.

Hvad er nemt og svært?

-       Den legende del har altid været letteste for mig, i forhold til at få bevæget mig. Fx til håndbold kæmpe og træning, så jeg helst at jeg ingen pause fik, da jeg synes det var så sjovt og tiden fløj bare derudaf.

-       Det svære for mig nu, kan være at have en kondi der kan følge med i alle de ting jeg egentlig gerne ville, men holder mig fra.

-       Jeg har det svært med kropskontakt, ikke i til eksempelvis håndbold træning og kampe. Men i eventuelle lege hvor vi skal røre, løfte eller være meget tæt.

Hvad vil jeg lave aktivist i 30 min?

-       Jeg vil forsat træne mine 2-3 gange om ugen, måske sætte en dag mere på. Jeg starter altid med 15-20 minutter på motionscyklen for at få varmen, når jeg har gjort det tager jeg en tur på løbebåndet som jeg løber på i 15:20 minutter også. På løberbåndet skifter jeg hastigheden, jeg løber hele tiden men den sidste meter på banen der bliver vist, spurter jeg altid, for at pustet godt op.

-       Jeg har en lille hund og vi nyder begge at løbe og gå i det fri. Så jeg vil ud og gå med ham i rask tempo fx i skoven eller ved søren.

-       Jeg vil tænke over de små ændringer jeg kan lave i dagligdagen som gå flere gange når jeg skal hente noget i stedet for at stable det hele op på en gang. Gå mens jeg ryger, gå hen og besøge familien i nærområdet.

Hvad tænker i om bevægelse og idræt?

-       Mine tanker omkring bevægelse og idræt er, at få nogle redskaber og noget inspiration til at inddrage bevægelse og idræt i børnenes og min hverdag. Derudover, håber jeg at presse mig selv personligt og komme lidt ud af min komfortzone. Jeg håber at få mere viden om hvordan man inddrager flere børn og skabe flere mulighed for et enkelte barn.

Hvad bidrager det med i en pædagogisk kontekst?
- Man kan indrage bevægelse og idræt i mange forskellige ting i det pædagogiske. Inklusion, socialisering,  rytme og sanser kan man fx få med i bevægelse og idræt.

Hvad er jeres rolle?

-       I bevægelse og idræt kan man som pædagogisk personale have mange roller. Det kan både være gå foran, ved siden af og bag ved, alt afhængig af hvilke børn du har med at gøre og hvad formålet med aktiviteterne fx kan være.