# data[].attributes.body
Tim Ingo 6.B
Martin Ummik 6.B
Tanmar Zingfeld 6.B

# data[].attributes.body
Levinud peaaegu kogu Põhja- ja Kesk-Euroopas, kuid ka Lääne- ja Kesk-Siberis ning Põhja-Ameerikas. Eestis sage.

# data[].attributes.body
Sookurg on levinud Euraasia põhjaosas Norrast ja Ida-Saksamaalt Kolõmani. Sookurg on Eesti üks suurimaid linde. Tiiva pikkus on 57–66 cm, tiibade siruulatus 2–2½ m, kaal 4–7 kg.

# data[].attributes.body
Majesteetlik röövlind, kelle tiibade siruulatus võib küündida üle kahe meetri.Tal on suur kongus nokk, millega ta saaki tükeldab. Kaljukotkas elab paarina ja ehitab pesa kaljuseintele ja harva mõne puu latva.

# data[].attributes.body
Rästikud elavad rannakadastikes ja nõmmemetsades. Ta on maailma kõige põhjapoolsema levikuga madu ja ainuke mürkmadu nii Eestis kui ka suuremas osas Euroopast.

# data[].attributes.body
Suur-rabakiili kehapikkus on 3,5–4,5 cm ja tiibade siruulatus 5,5–6,5 cm. Eestiibade tipus on must täpp, mis on lennul jälgitav. Suur-rabakiil kuulub Eestis III kategooria looduskaitse allvolevate liikide hulka.

# data[].attributes.body
Küüvits on tavaline niiskete kasvukohtade, eriti aga rabade kääbuspõõsas. Küüvitsal on kitsad niiskjad lehed, mis aitavad vett kokku hoida.

# data[].attributes.body
Huulheinaliike on üle 170. Huulheinaliigid on harva üheaastased, enamasti mitmeaastased rohttaimed, rosette moodustavate lehtedega püstised või ronitaimed.

# data[].attributes.body
Ta toitub putukatest ke elavad rabas. Neid võib kohata niitudel ja teistes elupaikades

# data[].attributes.body
Hanevits kasvab Eestis rabades, rabamännikutes, siirdesoos. Taime leidub Eestis paiguti ja eelkõige Ida-Eestis. Hanevitsal on omapärased kellukakujulised õied ja nahkjad piklikud lehed.

# data[].attributes.body
Tupp-villpea on valgete villkarvaste pähikutega lõikheinalistest meil kõige tavalisem ja ilmselt ka kõige kergemini äratuntav taim. Tupp-villpea kasvukohtadeks on niisked paigad, kus kasvab vähem või rohkem ka turbasammalt.

# data[].attributes.body
Kukemari on meie soode ja rabade igihaljas kääbuspõõsas. Kukemarjal on kitsad pisikesed lehed ja tumedad maitsetud marjad.

# data[].attributes.body
Ta ladinakeelne nimi on Vaccinum uliginosum L. Sinikat saab mustikast eristada marjade helesinise värvi järgi.

# data[].attributes.body
Sookail kasvab eelkõige rabades ja rabametsades, kuid ka kõikides teistes metsades. Kui ta õitseb, on sageli terve metsaalune valge, loomulikult ka sookailu lõhna täis.