# data[].attributes.body
Simona Saaliste, Emili Puusepp, Laura Karilaid, Kristin Tiidoma 6.B

# data[].attributes.body
Rabamuraka marjad on väga hinnalised. Tal on võimas maa-alune vars ja suured sügavale ulatuvad juured, mis on tihedalt kaetud seeneniidistikuga. Suurem osa murakataimest ongi turba all.

# data[].attributes.body
See on hapukas mari. Tema roomavate varte küljes on väikesed nahkjad lehed. Jõhvikamarjadest saab valmistada kasulikke ja värskendavaid jooke, mis on muuhulgas ka vererõhku alandava toimega. Jõhvikalehtedest aurab vett vähem, mistõttu kasvab see tavaliselt kuivadel kasvukohtadel.

# data[].attributes.body
Küüvitsal on kitsad nahkjad lehed, mis aitavad vett kokku hoida. Küüvitsa õied on kuni kuuekaupa koondunud varre tippu. Küüvits kasvab peaaegu kõikides soistes paikades, enamasti lagedates rabades, kus tal on vähem konkurente.

# data[].attributes.body
Kasvukohane eelistab ta happelisi muldasid. Tal on väga tugev ja iseäralik lõhn, mis mõnele meeldib, teisel aga võib pea valutama panna. Sookail on meetaim.

# data[].attributes.body
Pohla esmase ja risoomist tõusnud puhma eluiga on 10-15 aastat. Maapealsete varte areng kestab 3-5 aastat ning lõpeb pärast õitsemist. Lehtede eluiga on 2-4 aastat. Harilik pohl paljuneb seemnetega ja vegetatiivselt. 4-5 aasta vanustel taimedel hakkavad risoomid kasvama uinuvatest pungadest. Harilik pohl kasvab üsna hästi piirkondades, kus talved on külmad ja suved jahedad. Ta kasvab muldadel, mis on vähese kaltsiumisisaldusega ja on toitainevaesed, kuid võivad sisaldada rohkelt kõdunevat orgaanilist materjali.

# data[].attributes.body
Peaaegu kõigi taimede juured teevad toitainete hankimisel koostööd seentega. Paljdel rabataimedel (näiteks sookailul, kanarbikul, jõhvikal ja murakal) oleks aga ilma nendeta üldse raske hakkama saada. Rabataimede juuri ümbritsevad seeneniidid, mille varud ulatuvad taimejuurtest märksa kaugemale. Need saavad pinnasest paremini toitaineid kätte ja varustavad nendega ka taime.

# data[].attributes.body
Rabas elavad putukad on toiduks rabakonnadele, kellele sobivad kudemiseks väiksemad rabalaukad. Nime järgi võiks arvata, et rabakonnad elavad üksnes rabas, aga tegelikult kohtab neid ka niitudel ja teistes elupaikades. Ka arusisalikid saavad rabas väiksematest putukatest söönuks.Konnad ja sisalikud on omakorda toiduks rästikutele.

# data[].attributes.body
Noored rästikud toituvad peamiselt putukatest, eriti mardikatest ja tirtslastest, harvemini röövikutest, nälkjatest, vihmaussidest ja sipelgatest. Isased maod paaritumisperioodil söögile erilist tähelepanu ei pööra. Rästikuid söövad hiirviu, vares, harakas, jahifaasan, rätsud ja vahel toonekurg, imetajatest mäger, tuhkur, rebane ja siil. Täiskasvanud rästikul on keskmiselt 8-12 söögikorda aastas. Rästikud võivad olla aktiivsed terve ööpäeva jooksuk.

# data[].attributes.body
Kukemari on üsna tagasihoidlik. Marjad on söödavad, kuid Eestis neid enamasti ei korjata. Marjadel pole erilist maitset ja need sisaldavad rohkelt C-vitamiini. Harilik kukemari on meie soodes tavaline taim. Kukemari kasvab üldiselt rabas rabamätastel. See on kanarbikuliste sugukonnast.

# data[].attributes.body
Huulhein on putuktoiduline taim. Kõige tavalisem on ümaralehine huulhein. Nad võivad elada üle 50 aasta. Ta saab rabas hakkama, sest ta toitub putukatest ning saab hakkama ka ilma rohke veeta. Tema väikesed ümmargused lusikakujulised lehekesed on üleni kaetud karvadega, millel on kleepuvad otsad.

# data[].attributes.body
Kaljukotkas on majesteetlik röövlind, kelle tiibade siruulatus on üle 2 meetri. Kaljukotka toiduks on küülikud, ümisejad, sisalikud ja mõnikord koguni mägikitse talled või rebased. Tal on erakordne nägemisvõime ja ta on looduskaitse all.

# data[].attributes.body
Parm on verd imev putukas. Nende vastsed arenevad väikestes veekogudes või niiskes turbas. Neid kelle verd imeda, tuleb neil kaua aega oodata, sest loomi (ja inimesi) liigub rabas üsna vähe. Iga soojaverelist olendit ründavad need putukad ägedalt.

# data[].attributes.body
Ta on värvuline, kes meenutab välimuselt ja eluviisilt natuke kulli. Ta sööb isegi hiiri, aga neud on soodes üsna napilt. Selleks et mitte nälga jääda, soetab ta endale toiduvarusid. Kui kõht on täis torkab ta püütud saakloomad mõne terava oksatüüka külge.