# data[].attributes.body
У пошуках житла родина Булгакових майже щорічно змінювала квартири, допоки не зупинилася на будинку № 13 на Андріївському узвозі. Михайло прожив тут із перервами 12 років до 1919 р. разом із численною гамірливою ріднею, риси якої притаманні родині Турбіних (п ’єса «Дні Турбіних»). Саме тут молодий Михайло з дружиною Тетяною винаймав свою першу кімнату, а згодом і практикував як лікар.

На матір, Варвару Михайлівну, енергійну і вольову жінку, що відрізнялася тактом і добротою, випала основна турбота у вихованні дітей.

«У нас у будинку переважали інтелектуальні інтереси, — згадувала сестра письменника, Надія Булгакова-Земська. — Дуже багато читали. Чудово знали літературу. Вивчали іноземні мови. І дуже любили музику... Нашим головним захопленням була все-таки опера. Наприклад, Михайло... дивився “Фауста”, свою улюблену оперу, 41 раз — гімназистом і студентом». Саме «Фауст» Й. В. Ґете підкаже М. Булгакову одну з провідних ідей «Майстра і Маргарити», утілену в словах Мефістофеля: «Я — тої сили часть, що робить лиш добро, бажаючи лиш злого» Ц і слова стали епіграфом до «Майстра і Маргарити», ім’я головної героїні також із «Фауста». Тому не випадково Булгаков називав роман «своїм Фаустом».

У 1907 р., не доживши до 50-ліття, помер Опанас Іванович. За кілька тижнів до смерті він став професором кафедри історії західних віросповідань, тож близьким після його смерті залишилася пенсія, не менша, ніж колишня платня.

# data[].attributes.headline
Визначити композицію твора

# data[].attributes.subject
Визначити композицію твора

# data[].attributes.headline
Художній фільм

# data[].attributes.subject
Художній фільм

# data[].attributes.body
http://megogo.net/ru/view/1273-master-i-margarita.html

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=Qxd899NQlJU https://www.youtube.com/watch?v=gvNvaTqeXbw

# data[].attributes.headline
Загадки "Майстра і Маргарити"

# data[].attributes.subject
Загадки "Майстра і Маргарити"

# data[].attributes.body
https://www.culture.ru/movies/1463/zagadki-mastera-i-margarity

# data[].attributes.headline
Основні твори

# data[].attributes.subject
Основні твори

# data[].attributes.body
Збірка оповідань "Записки юного лікаря"; повісті "Записки на манжетах" (1920-1921), «Дияволіада» (1924) — сатира на радянську бюрократію, «Собаче серце» (1925 p),  «Фатальні яйця» (1925) — про наукове відкриття «променя життя», який у руках неосвічених представників нової влади перетворився на «промінь смерті», документальна повість «Життя пана де Мольєра» (1933); романи автобіографічний «Театральний роман» (1937), «Майстер і Маргарита», «Біла гвардія», за мотивами якого створив і п’єсу «Дні Турбіних»; п’єси «Зойчина квартира» (1926),  «Багряний острів» (1928); «Біг» (1926-1928), п’єса-гротеск «Іван Васильович» (1935), драма «Олександр Пушкін. Останні дні» (1939), «Мольєр», «Батум» (про Йосипа Сталіна)

# data[].attributes.headline
Булгаков-драматург

# data[].attributes.subject
Булгаков-драматург

# data[].attributes.body
У травні 1926 р. у Булгакова був зроблений обшук і вилучені рукописи "Собачого серця" і особистих щоденників письменника. Лише через три роки, за клопотанням М. Горького, рукописи були повернуті автору, а щоденники Булгаков одразу знищив. Повість "Собаче серце" до кінця 80-х років була заборонена цензурою.

Заборона "Собачого серця", водночас з успіхом п'єси "Дні Турбіних", спонукає Булгакова аж до кінця 20-х рр. основну увагу приділити драматургії. Були написані і йшли на сцені ще 2 п'єси: "Зойчина квартира" і "Багряний острів". Однак головною п'єсою для Булгакова в другій половині 20-х років стала п'єса "Біг". Тут драматург, як і в "Днях Турбіних", звертається до подій громадянської війни.

У цей час становище драматурга, незважаючи на нападки критиків і літературно-театральних адміністраторів, не було трагічним: п'єси йшли на сцені, і зберігалася надія на публікації в пресі.

# data[].attributes.body
Михайло Булгаков одержав прекрасну освіту. Він закінчив Першу Олександрівську гімназії, де навчалися діти російської інтелігенції Києва. Рівень викладання там був високий. Заняття нерідко вели спеціально запрошені університетські професори.

Особливою старанністю він не відзначався: в атестаті зрілості, отриманому після закінчення цього закладу, було лише дві оцінки з відзнакою - із закону Божого та географії. Натомість рано далася взнаки його пристрасть до літератури та театру. Він писав невеличкі оповідання, сатиричні вірші, драматичні сценки для домашнього театру, залюбки грав у домашніх виставах, відвідував оперу («Аїду», за спогадами, слухав близько сорока разів) і навіть деякий час мріяв стати оперним співаком.

У 1909 році Михайло вступив на медичний факультет Київського університету: виборові професії медика сприяв романтичний потяг юності.

# data[].attributes.body
У пошуках житла родина Булгакових майже щорічно змінювала квартири, допоки не зупинилася на будинку № 13 на Андріївському узвозі. Михайло прожив тут із перервами 12 років до 1919 р. разом із численною гамірливою ріднею, риси якої притаманні родині Турбіних (п ’єса «Дні Турбіних»). Саме тут молодий Михайло з дружиною Тетяною винаймав свою першу кімнату, а згодом і практикував як лікар.

На матір, Варвару Михайлівну, енергійну і вольову жінку, що відрізнялася тактом і добротою, випала основна турбота у вихованні дітей.

«У нас у будинку переважали інтелектуальні інтереси, — згадувала сестра письменника, Надія Булгакова-Земська. — Дуже багато читали. Чудово знали літературу. Вивчали іноземні мови. І дуже любили музику... Нашим головним захопленням була все-таки опера. Наприклад, Михайло... дивився “Фауста”, свою улюблену оперу, 41 раз — гімназистом і студентом». Саме «Фауст» Й. В. Ґете підкаже М. Булгакову одну з провідних ідей «Майстра і Маргарити», утілену в словах Мефістофеля: «Я — тої сили часть, що робить лиш добро, бажаючи лиш злого» Ц і слова стали епіграфом до «Майстра і Маргарити», ім’я головної героїні також із «Фауста». Тому не випадково Булгаков називав роман «своїм Фаустом».

У 1907 р., не доживши до 50-ліття, помер Опанас Іванович. За кілька тижнів до смерті він став професором кафедри історії західних віросповідань, тож близьким після його смерті залишилася пенсія, не менша, ніж колишня платня.

# data[].attributes.headline
Біографія М.О.Булгакова

# data[].attributes.subject
Біографія М.О.Булгакова

# data[].attributes.body
Місце народження

5 травня 1891 року в Києві, у сім'ї викладача духовної академії Панаса Івановича Булгакова народився син Михайло.

Батьки

Батько Михайла, Опанас Іванович, походив із родини священика й закінчив духовну семінарію в Орлі. На час народження сина він уже був магістром богослов’я і професором Київської духовної академії, читав курс історії західних віросповідань. Він був знаним фахівцем із демонології (учення про демонів, нечисту силу), тож ця тематика та образна специфіка, які знайшли втілення в багатьох творах письменника («Дияволіада», «Майстер і Маргарита» та ін.), могли зацікавити Михайла ще в батьківському домі. Мати майбутнього письменника, Варвара Михайлівна, теж була людиною високоосвіченою. Донька соборного протоієрея з Орловщини, вона до заміжжя працювала вчителькою.
Родина

У веселій дружній родині Булгакових було семеро дітей: три сини та чотири доньки

# data[].attributes.headline
7 ключей к разгадке загадочного романа «Мастер и Маргарита». 

# data[].attributes.subject
7 ключей к разгадке загадочного романа «Мастер и Маргарита». 

# data[].attributes.body
https://ofigenno.com/7-klyuchey-k-romanu-master-i-margarita

# data[].attributes.headline
Біблейський сюжет

# data[].attributes.subject
Біблейський сюжет

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=1aV43b4lMjo

# data[].attributes.headline
Прокляття Майстра

# data[].attributes.subject
Прокляття Майстра

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=PVokv7xjGxM

# data[].attributes.headline
Відео "Від Булгакова"

# data[].attributes.subject
Відео "Від Булгакова"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=QV4Dx8kGgVA https://www.youtube.com/watch?time_continue=6&v=JGkLl53aE_Y

# data[].attributes.headline
Булгаков Михайло Опанасович (3 травня 1891 — 10 березня 1940)російський письменник, драматург, лібретист, лікар. 

# data[].attributes.subject
Булгаков Михайло Опанасович (3 травня 1891 — 10 березня 1940)російський письменник, драматург, лібретист, лікар. 