# data[].attributes.headline
יצירת אומנות- "חייל! חייל!" -משה גרשוני. 

# data[].attributes.subject
יצירת אומנות- "חייל! חייל!" -משה גרשוני. 

# data[].attributes.body
"חייל! חייל!" - משה גרשוני, 1981.

תקופה זו הא תקופת ההתפכחות - התעוררות ממצב של ערפול חושים, שכרות או אשליה כלשהי.
היצירה הזו בעצם מראה לנו מה שבאמת קורה במדינה שלנו- אך כל אחד יכול לפרש אחרת את משמעותה ואת כוונותיו של היוצר. האותיות האדומות אשר מתוות את המילים "חייל! חייל!", מתקשרות במהירות לדם, מלחמה, מהפכה וכו'. הפנים של הדמות נראות כועסות מעט אך כאילו משלימות עם מצבן- כאילו שנגזר עליהן למות בשדה הקרב. הצייר כאילו אומר לנו- "הבאתי לכם את  האמת בפנים, עכשיו אתם תחשבו עליה ותבינו אותה לעומק בעצמכם".

# data[].attributes.headline
הילדים של חורף 73

# data[].attributes.subject
הילדים של חורף 73

# data[].attributes.body
שיר זה נכתב בשנת 1994 על ידי שמואל הספרי, והולחן ע"י אורי וידיסלבסקי. השיר הוא מונולוג של הילדים שנולדו לאחר מלחמת יום הכיפורים, הנאמר כשבגרו התגייסו לצה"ל, ומופנה אל הוריהם. הילדים מייחסים להוריהם את הבטחת יונת השלום כשהולידו אותם, ובכל זאת בהגיעם לגיל גיוס גם הם נדרשים להילחם. הם עומדים במשימה באורך רוח, אך הם עדיין מבקשים מהוריהם לחדש את ההבטחה. בעיני השיר מביע אכזבה אך תקווה שלבסוף יגיע השלום, גם לאחר המתנה ארוכה וממושכת מאד.

# data[].attributes.headline
ב. תקופה שניה - תקופת ההתפכחות והנוסטלגיה (1970-1990)

# data[].attributes.subject
ב. תקופה שניה - תקופת ההתפכחות והנוסטלגיה (1970-1990)

# data[].attributes.body
השיר שבחרתי הוא "הילדים של חורף 73" (הבטחתם יונה") .
המילים לשיר-
אנחנו הילדים של חורף שנת שבעים ושלוש
חלמתם אותנו לראשונה עם שחר, בתום הקרבות
הייתם גברים עייפים שהודו למזלם הטוב
הייתן נשים צעירות מודאגות ורציתן כל כך לאהוב
וכשהריתם אותנו באהבה בחורף שבעים ושלוש
רציתם למלא בגופכם את מה שחיסרה המלחמה.

כשנולדנו היתה הארץ פצועה ועצובה
הבטתם בנו, חיבקתם אותנו, ניסיתם למצוא נחמה
כשנולדנו ברכו הזקנים בעיניים דומעות
אמרו הילדים האלה הלואי לא ילכו אל הצבא
ופניכם בתצלום הישן מוכיחות שדיברתם מכל הלב
כשהבטחתם לעשות בשבילנו הכל להפוך אויב לאוהב.

הבטחתם יונה
עלה של זית
הבטחתם שלום בבית
הבטחתם אביב ופריחות
הבטחתם לקיים הבטחות
הבטחתם יונה

אנחנו הילדים של חורף שנת שבעים ושלוש
גדלנו, אנחנו עכשיו בצבא עם הנשק, קסדה על הראש
גם אנחנו יודעים לעשות אהבה, צוחקים ויודעים לבכות
גם אנחנו גברים, גם אנחנו נשים, גם אנחנו חולמים תינוקות
ולכן לא נלחץ, ולכן לא נדרוש, ולכן לא נאיים
כשהיינו קטנים אמרתם: הבטחות צריך לקיים
אם דרוש לכם כח ניתן, לא נחסוך, רק רצינו ללחוש
אנחנו הילדים של החורף ההוא שנת שבעים ושלוש

הבטחתם יונה... |

# data[].attributes.attachment_link.title
הילדים של חורף שנת 73

# data[].attributes.headline
השיר הזה מביע נחישות

# data[].attributes.body
השיר הזה מביע נחישות, דבקות במטרה ורצון להגיע לקץ הניכר - שלילת הגלות- הליכה קדימה של ישראלים גאים, הצועדים בעוז אל המחר! הם חוזרים כמה פעמים על כך שיש לנו אומה ויש לנו מולדת!!

# data[].attributes.headline
שיר החירות - פנינו אל השמש העולה

# data[].attributes.subject
שיר החירות - פנינו אל השמש העולה

# data[].attributes.body
מילים: יצחק שנהר
לחן: דניאל סמבורסקי
פנינו אל השמש העולה,
דרכנו שוב פונה מזרחה.
אנו צופים לקראת שעה גדולה,
זקוף הראש נפשנו עוד לא שחה.
אנו צופים לקראת שעה גדולה,
זקוף הראש נפשנו עוד לא שחה.

חוצבים אנו גורל ביד רמה,
נושאים בלב תקוה יוקדת.
אנו זוכרים כי יש לנו אומה,
אנו יודעים כי יש לנו מולדת.
אנו זוכרים כי יש לנו אומה,
אנו יודעים כי יש לנו מולדת.

הולכים אנו לקץ של הנכר,
חלום חרות יחדיו נגשימה.
אנו דוגלים בעוז בשם מחר,
וטור אל טור נלך תמיד קדימה!
אנו דוגלים בעוז בשם מחר,
וטור אל טור נלך תמיד קדימה!

# data[].attributes.attachment_link.title
שיר עד - שיר החרות - יצחק שנהר | דניאל סמבורסקי | בביצוע צוות "שירת הנוער" - Shir ha'Herut

# data[].attributes.headline
א. תקופה ראשונה -תקופת החלוצים וראשית המדינה - תקציר (1900-1970

# data[].attributes.subject
א. תקופה ראשונה -תקופת החלוצים וראשית המדינה - תקציר (1900-1970

# data[].attributes.body
בחרתי להתייחס תנועת ה"כנענים" שפעלה בארץ בשנות ה- 40 והשפעותיה ניכרות באמנות עד שנות ה- 70. מדובר בקבוצת אמנים שעוררה ביקורת רבה בציבור בשל התנכרותה ליהדות ונסיון לחזור אל עבר מיתולוגי קדום עברי כנעני, לפני תחילת היהדות והדבר בא לידי ביטוי באמנות כאילו פרימיטיבית שהיא גסה ולא מעובד ולא מעודן - הפסל הבולט ביותר הוא נמרוד של דנציגר. אמנים נוספים: המשורר יונתן רטוש, אהרון אמיר, האמן מרדכי גומפל ואחרים.

# data[].attributes.headline
שיר מלווה לתקופה השלישית. הדג נחש, למילים של דוד גרוסמן

# data[].attributes.subject
שיר מלווה לתקופה השלישית. הדג נחש, למילים של דוד גרוסמן

# data[].attributes.body
שירת הסטיקר הוא שיר מחאה, שכתב דויד גרוסמן והולחן על ידי חברי להקת הדג נחש. השיר יצא בשנת 2004. מילות השיר משלבות טקסטים הלקוחים מסטיקרים שונים בנושאי פוליטיקה, דת וחברה.
בתחילת הקליפ רואים אנשים מכל מיני סוגים עם דעות שונות והשקפות עולם שונות בחלל סגור מלא מראות.  השירה של הסטיקרים טוענת אותם במשמעות נוספת וגם פה מציבה מראה נוקבת על גזענות ושנאת האחר. המראות בקליפ, לדעתי, נועדו לשקף ולהגיד לאנשים: תסתכלו על עצמכם, אתם הורסים את המדינה - אם תקשיבו לאחרים זה לא יפגום ברעיון של להביע את הדעה שלך, אלא לקבל דעות של מישהו אחר.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hdag Nahash - The Sticker Song  הדג נחש - שירת הסטיקר

# data[].attributes.attachment_link.title
עדי נס, רות ונעמי מלקטות, 2006.jpg

# data[].attributes.headline
ג. תקופה שלישית - תקופת הביקורת והמחאה (1990-2010)

# data[].attributes.subject
ג. תקופה שלישית - תקופת הביקורת והמחאה (1990-2010)

# data[].attributes.body
שם היצירה: רות ונעמי מלקטות.
שם היוצר: עדי נס.
שנה: 2006.
היחס למולדת ביצירה זו מתבטא בביקורת על המצב הכלכלי של אנשים בארץ. הצלם מוחה על כך שיש אנשים שהכל מגיע להם עם כפית כסף לפה ויש אנשים שצריכים ללקט מהאדמה.
השם שניתן ליצירה מתייחס לנעמי ורות העניות ששבות לבית לחם ואיש לא מכיר בהן והן חייבות ללקט שיבולים בשדה.
הצילום שם לנו מראה מול הפנים: הנה הן - רות ונעמי התנ"כיות בגרסא עדכנית, בתקופתנו.