# data[].attributes.body
Ahonen, O., Blek-Vehkaluoto, M., Ekola, S., Partamies, S., Sulosaari, V. & Uski-Tallqvist, T. 2017. Kliininen hoitotyö, Helsinki: Sanoma Pro Oy ISBN 978-952-63-4025-8

Skhole. Aivoverenkiertohäiriöt 1. [viitattu: 8.3.2018] Saatavissa: https://app.skhole.fi/luennot/aivoverenkiertohairot-1/

Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen Neurologinen Yhdistys ry:n asettama työryhmä. 2016. Aivoinfarkti ja TIA. [viitattu: 8.3.2018] Saatavissa: http://www.kaypahoito.fi/web/kh/suositukset/suositus?id=hoi50051

# data[].attributes.body
- Pään TT-tutkimuksella.
- Tarvittaessa tehdään tarkempi  kuvantaminen magneettikuvauksella.
- Joskus myös likvoritutkimus (SAV:n sulkeminen pois, jos TT on normaali).
- Sydänfilmi ja EKG:n seuranta, sydämen kaikututkimus (jos epäillään sydänperäistä syytä)
- Thorax-RTG ja perusverikokeet
- Labrat: verenkuva, kalium-, natrium- ja kreatiinipitoisuus sekä tulehdusparametrit. Lisäksi myös virtsan tulehdusarvot.

# data[].attributes.body
- TIA on ohimenevä AVH.
- Kestää yleensä alle tunnin ja TIA:ssa ei ole todettavissa kudosvaurioita.
- TIA altistaa aivoinfarktille.
- Aivoinfarktin kaltainen, mutta lyhytkestoinen.

# data[].attributes.body
- Aivoinfarkti on iskeeminen eli hermosolujen hapenpuutteesta johtuva AVH.
- Aivoinfarktissa tukkeutunut suoni estää veren kulkeutumisen aivoihin ja johtaa näin aivojen hapenpuutteeseen.
- Aivoinfarktin riskitekijöitä ovat mm. ikä, miessukupuoli 75v. saakka, perimä, huonot elintavat (tupakointi, alkoholi, lihavuus jne.), ja sairaudet (korkea verenpaine, diabetes, eteisvärinä jne.)
- Iskeemisistä aivoinfarkteista suurin osa, 85%, liittyy ateroskleroosiin ja noin 15% johtuu kardiogeenisestä embolisaatiosta.
- Etukierron ja takakierron infarktit

# data[].attributes.body
- Moniammatillinen tiimi on ehdoton.
- Potilaat tarvitsevat sekä suullista että kirjallista ohjausta (monella AVH-potilaalla on kognitiivisia vaikeuksia)
- Kuntoutuminen tulee aloittaa mahdollisiman pian.
- Potilas tulee todennäiköisesti tarvitsemaan jonkinlaista apua ja tukea arjessaan, joten itsenäinen eläminen ei välttämättä heti onnistu. Lisäksi potilas voi tarvita erilaisia apuvälineitä esim. kulkemiseen tai pukemiseen.
- Kuntoutuksen tulee olla tavoitteellista ja oireiden mukaista.
- Kuntoutus voi olla pitkä prosessi, joten siihen tarvitaan potilaan aktiivista roolia.
- Potilaan omaisten ohjeistaminen ja kannustaminen myös hyvin tärkeää

# data[].attributes.body
- Aika on ratkaiseva tekijä.
- Heti ensimmäisten oireiden ilmaantuessa tulee soittaa 112.
- Potilas asetetaan päivystyspoliklinikalla vuodelepoon ja hänelle aloitetaan nestehoito.
- Ensisijaisen tärkeää on vitaalien elintoimintojen turvaaminen.
- GCS
- Liuotushoito eli trombolyysihoito vaatii aina pään TT-kuvauksen. (voidaan toteuttaa vain jos oireiden alusta on alle 4,5h).
- Mekaaninen rekanalisaatiohoito eli trombektomia → tukos pyritään poistamaan mekaanisesti (hoito enintään 8h:n kuluttua oireiden alusta ja vain yliopistosairaaloissa).
- Kohonneen verenpaineen laskeminen.
- Neurologisten puutosoireiden seuranta.
- Suurentuneen veren glukoosipitoisuuden laskeminen alle 8mmol/l.
- Lääkehoitona ASA eli asetyyisalisyylihappo.

# data[].attributes.body
- Oireet ovat iskeemisessä ja hemorragisessa avh:ssa samanlaiset.
- Erotteluun tarvitaan pään kuvantamistutkimuksia, kuten TT
- Etukierron infarktin oireet: liikkeen, tunnon, puheen, kirjoituksen ja lukemisen häiriöt
- Oireet ilmenevät tukkeuman vastakkaisella puolella  → hemiplegia, toispuolihalvaus. (kasvojen toispuolinen roikkuminen, käden velttous jne.)
- Avaruudellisen hahmottamisen ja suunnan tajunnan häiriöt sekä neglect.
- Takakierron infarktin oireet: näköhäiriöt, hienomotoriikan ja liikelaajuksien häiriöt, huimaus, kaksoiskuvat, pahoinvointi, kömpelyys, puheen puuromaisuus jne.

# data[].attributes.body
etiologia ja patofysiologia