# data[].attributes.body
Planens verdigrunnlag er et politisk kompromiss som ikke er særlig konkret. Man forfordeler folkegrupper og religion, men sier at alle er like mye verd.

Danningsoppdrag, utdanningsoddrag som er likestilt.
Hvordan lærer å lære. Gode strategier for læring.
Fagene blir prioritert. Noen fag viktigere enn andre. Skal da eks. praktiskestetiske fag prioriteres i det tverrfaglige bildet?

Krav og rettigheter, kritisk tenkning utfordre det bestående. Er det rom for det?

Lærerens ansvar å identifisere de tre tverrfaglige temaene i alle fag.

Foreldrenes ansvar og skolenes ansvar er presisert der foreldrene har ansvaret for oppdragelsen og utviklingen. Det er bra.

# data[].attributes.body
Danning har kommet litt i bakgrunnen til fordel for Målstyring. Skolen har blitt for instrumentell og for opptatt av fasitsvar. Vi trenger nye vurderingsformer som tester om elevene utvikler seg til gangs mennesker. I samsvar med prinsippene for opplæringa.
1.opplæringens averdigeunnlag
Vi har en stor oppgave i å jobbe for verdier som samler Norge. Vi få forene det norske og det multikulturelle. Vi kan diskutere med elevene hva som er typisk norsk, om noe, og jobbe med respekt for andre / hverandre.
3. Prinsipper for skolens praksis
I forhold til å skulle tilpasse opplæringa  sammen med elevene er veldig løfterikt.

# data[].attributes.body
1: Første inntrykk er at Opplæringens verdigrunnlag er noe vi allerede har god innsikt i. Fokuset på 1.4-1.6 er kanskje kommet mer i fokus enn tidligere. Bl.a. Kritisk tenkning krever mye av oss lærere, spesielt i dagens system med teoritunge kompetansemål og fag. Lite praktisk gjennomsiktighet i dagens læreverk og nasjonale "testregime". Frustrasjon over manglende tid til relasjonsbygging.
2: flott at fokuset på akkurat danningsperspektivet er kommet opp og fram! Alle deler av menneskelige liv SKAL inn i skolen! Smått skepsis i gruppa til hvor veien går videre, for hensikten og intensjonen er god, men hvor går den praktiske politikken videre? Kanskje viktig å presisere danningsperspektivet i skolesammenheng?

# data[].attributes.headline
1. Kunnskap er en forutsetning for kritisk tenkning. 2. Fokus på menneskeverd og respekt er viktig for danning. 3. Viktige deler som må sees i sammenheng for utvikling av elevenes livsmestring. Lærerens autonomi!

# data[].attributes.subject
1. Kunnskap er en forutsetning for kritisk tenkning. 2. Fokus på menneskeverd og respekt er viktig for danning. 3. Viktige deler som må sees i sammenheng for utvikling av elevenes livsmestring. Lærerens autonomi!

# data[].attributes.body
1) opplæring og verdigrunnlag
- Vi tenker at overordnet del blir mer styrende og forpliktende. Bør synliggjøres for alle som er deltakende i skolen, gjelder også elev og hjemmet. Gir føringer på hvilke metoder vi skal bruke.

LEK blir igjen viktig

Minoritetsgrupper

2) Prinsipper for læring, utvikling og læring
Positivt at samspill med andre er vektlagt.  Retten til å være sammen med andre i et læringspersptiv.

Dybdelæring skal være for alle, differensiere på tema og ferdigheter. Deltagelse for mest hjelpetrengende og de sterke.

Sosial kompetanse bør være en del av grunnleggende ferdighet.

Planen inneholder fremtidsrettede tema.

3) Prinsipper for skolens praksis
Kartlegger med en hensikt.
Trygge forutsigbare rammer. Ulike læringsarena.
Tilpasset opplæring: ulike organisering, metoder, innhold og tverrfaglighet.
Normalbegerepet utvides. Relasjon mellom lærer og elev er viktig som rollemodell i utvikling av relasjon mellom elever.

# data[].attributes.body
Del 1 Opplæringens verdigrunnlag
Oppdatert med linjer ut mot den globale utviklingen - ikke bare for skolens organisasjon.
Menneskeverd - 6 punkter - se helheten og at alle er likeverdige og verdifulle. Ulikheter skal anerkjennes og verdsettes. Fremhever minoriteter mer enn tidligere - en reaksjon mot samfunnsutviklinga - nestekjærlighetskultur.
Kritisk tenkning - enkeltindividets utvikling - evne til å tenke selv og vurdere informasjon.
Del 2:
Danning - fungere i gruppe, respektere andres mening.
Dybdelæring - tverrfaglighet.
lærestrategier - fokus på at eleven blir bevisst på egen læring.
3 nye tverrfaglige emner - spennende - ny tenkning. Fokus på psykisk helse.
Del 3:
Raust og støttende læringsmiljø - vennskap er viktig. Gi rom og tid for utvikling i dybden i de ulike fagområdene. Ikke begrens til fag, men se sammenhengen mellom tema. Viktig med felles forståelse for begrepet dybdelæring.

# data[].attributes.body
Opplæringens verdigrunnlag:
- Viktig med felles referansegrunnlag.
- Menneskeverd, fellesskap, likestilling og respekt.
- Hvem er du som menneske?

Prinsipper for læring, utvikling og danning:
- Danne og utdanne - et dobbelt oppdrag og en livslang prosess.
- Elevene skal forstå seg selv, andre og verden.
-  Beherske et mangfold av strategier. Elevene skal bli mer bevisst rundt egen læringsprosess og finne ut av hvordan de selv ønsker å lære og hvordan de lærer best.
- Elevene skal reflektere over egen og andres læring.
- Viktige begrep for sosial læring (som igjen fremmer faglig læring): Fellesskap, dialog, kommunikasjon, respekt, samarbeid, dømmekraft, håndtere uenighet og konflikter.
- Mer spontan undervisning - nysgjerrighet, engasjement og lærelyst.
- Kompetanse, kunnskap, ferdighet.
- Dybdelæring.

# data[].attributes.body
1.Opplæringens verdigrunnlag:
-konkret og oversiktlig ny del
-tar for seg viktige tema for dagens unge.
-varierte arbeidsmetoder for å nå mål
-legger en del føringer
-fokus på viktige ting i tiden- psykisk helse, sosiale medier osv.

2. Prinsipper for læring, utvikling og danning
-kompetanse i fag og fokus på grunnleggende ferdigheter
-tverrfaglighet og dybdelæring.
-utvikling av positivt selvbiulde og en trygg identiet
-mestre livet på alle nivå
-demokrati og medborgerskap.
-bærekraftig utvikling

3. Prinsipper for skolens praksis
-handler om læringsmiljøet
-inkludering
-trivsel og mestring
- voksne rundt elevene har et felles ansvar for å fremme helse, trivsel og læring.
- forebygge mobbing
-elevmedvirkning

# data[].attributes.body
1. Opplæringens verdigrunnlag
Stort ansvar for elevenes utvikling, savner litt om hvordan skolen skal forholde seg til at elevene kommer med ulike verdigrunnlag.
Viktig å skape engasjement, skaperglede og utforskertrang. Vanskelig å få med alle. Åpenhet for at mennesker er forskjellig, aksept for ulikhet for å skape gode menneskeverdier.

2. Prinsipper for læring, utvikling og danning
Danningsoppdrag og utdanningsoppdrag. Bevisstgjøring over seg selv og egne handlinger.
Kompetansemål må sees i sammenheng med fag, mål og verdier.
Dybdelæring.
5 grunnleggende ferdighetene er nødvendig gjennom hele utdanningsløpet og alle lærere har ansvar for å støtte elevene.
Elevene må forstå egne læringsprosesser og egen faglig utvikling.
Mestringsfølelse og strategier.
Tverrfaglige tema: Folkehelse og livsmestring, Demokrati og medborgerskap, Bærekraftig utvikling.

3. Prinsipper for skolens praksis
Krever godt profesjonsfaglig læringsmiljø pga at alle elevene er ulike.
God læring og utvikling gir trivsel og motivasjon gir lærelyst og mestring.

# data[].attributes.body
Del 1: Opplæringens verdigrunnlag

Større metodefrihet for den enkelte lærer.

Hvordan skal man kunne følge 1.2, når så mye historie skal ut av skolen? Hvem skal bestemme hva som skal med. Blir det opp til den enkelte lærer.

Hva er de felles referanserammene som en skal forstå for å kunne høre til og fungere optimalt i samfunnet?

Miljøbevisstheten har fått en mye tydeligere olle enn tidligere

Vi snakket om viktigheten av at skolen og kollegene blir enige om hva som skal læres på de ulike trinnene. "Trinntrapp".

Del 2 -

Den sosiale læringen kommer tydeligere frem en tidligere. Man skal lære å fungere i gruppe, sammen med andre, og sosialisere.
Sosial kompetanse står høyt. Respekt for andres meninger.
Bør struktureres os systematiseres på skolene. Hva skal læres, når skal det læres. Særlig må det gjøres noe på mellomtrinnet. Småtrinnet har Zippo, men lite systematikk høyere opp.
Lærere må kurses kontinuerlig.

Dybdelæring - grundigere inn i tema. Noe må bort. Hva skal bort, hvem skal bestemme hva som skal bort?

Livsmestring - fysisk og psykisk helse. Når og hvordan skal man jobbe med dette? Et helt enormt område.
Viktig å få normalisert psykiske og fysiske forskjeller og vansker. Alle er ulike. La elevene få et blikk på seg selv i det sosiale miljøet de tilhører. Hva er deres rolle, og hvordan påvirker de forholdene rundt seg.

DEL 3 - Prinsipper for skolens praksis

Vi må forstå at alle barn er ulike, og tilpasse dette til vår undervisning.
Eksempel: Bokstavinnlæring. Alle klarer ikke dette til jul.
Den nye planen legger vekt på dette. Vi tror også kommunen sin ikt-satsing vil åpne store muligheter for individuelle tilpasninger.
Skole/hjem - Hvordan snakker foreldrene om skolen hjemme.

# data[].attributes.body
1. Opplærings verdigrunnlag
Verdiene er grunnlaget for vårt demokrati og skal hjelpe oss. Nasjonal kulturarv og felles internasjonal kulturtradisjon.
Menneskeverd.
Identitet og kulturelt mangfold.

2. Prinsipper for læring, utvikling og danning
Dialog, takle motstand. Ikke enkle fasitsvar.
Ses i sammenheng med hverandre i og på tvers av fag.
Gi rom for dybdelæring.
Læringsstrategier
Læringspartner.
Mestring av eget liv.
Fysisk og psykisk helse.
Sammenhengen mellom sosiale, økonomiske og miljømessige forhold.
Demokrati og medborgerskap.

3. Prinsipper for skolens praksis
Trygge læringsmiløer utvikles og opprettholdes av tydelige og omsorgsfulle voksne.
Elevmedvirkning må prege skolens praksis.
Variert læringsarena.
God klasseledelse.
Gi elevene trygghet til å krysse grenser og prøve noe vanskelig.
Tilpasset opplæring.
Hjemmets holdning til skole er av stor betydning for elevens engasjement og skoleinnsats.
Alle elever er unike.

# data[].attributes.body
Prinsipper for skolens praksis
Elevmedvirkning er en viktig ressurs under punktet inkluderende læringsmiljø.
Det gir nødvendig trygghet for læring. Bygger godt sosialt læringsmiljø. Elevene bidrar til variasjon over temaer, med egne tanker og erfaringer. Dermed eierskap og direkte kontakt, aktiv deltagelse i læringsprosessen.

Tilpasset opplæring blir viktig for at alle skal oppleve mestring. Med mer fokus på dette er vi blitt flinkere for å nå hver enkelt elev.

Vurdering for læring gjør lærerne mer bevisst på hvor viktig underveisvurdering er for elevens fremgang. Det er viktig at elevene vet målet for læringen.

Prinsipper for opplæring
Sosial læring: viktig med samspill sammen med andre for faglig læring. Et trygt sosialt miljø er viktig for god læring.

Refleksjon og kritisk tenkning
Dybdelæring
Lette tester stjeler tid og går utover den gode dybdelæringen.

Viktig at eleven opplever å bli sett

Fokus på folkehelse og livsmestring

# data[].attributes.body
Del 1: Opplæringens verdigrunnlag:
Del 1 opplever vi som en oppsummering av ting som bør være en selvfølge i dagens skole, men fint som en påminnelse.
Det blir mange fine ord, som gjør at det blir tungt lesestoff - vært bra med et sammendrag i form av en punktliste, der det viktigste blir tatt med.
Fokus på mangfold og respekt/likestilling/likeverd - viktig for å bl.a. bli forståelsesfulle og inkluderende individ.
Kildekritikk blir enda viktigere i framtiden, da vi lever i et informasjonssamfunn.
Elevene får større medvirkning i egen skolehverdag - delta i flere avgjørelser.
Mer fokus på kritisk tenking og refleksjon.

Del 2: Prinsipper for læring, utvikling og danning:
Livsmestring som tverrfaglig tema - positivt.
Bra at det blir fokus på danning.
Fokus på forbruk og miljøbevissthet er noe som er viktig for framtiden, i et bruk og kast samfunn. Elevene skal lære at det de gjør kan få følge for fremtidige generasjoner.
Dybdelæring og tverrfaglighet - elevene skal lære å lære, og stille seg spørsmålene om hvorfor de lærer akkurat dette. Forstå sine egne læringsprosesser.
Savner mer fokus på praktiske ferdigheter.

Del 3: Prinsipper for skolens praksis:
Mer fokus på livsmestring og psykisk helse.
Det meste av det andre som står er praksis som vi kjenner godt til fra skolen i dag.
En mer fremtidsretta skole.

# data[].attributes.body
Opplæringens verdigrunnlag
1.2 Tenker at det mangler et punkt som omhandler den enkeltes identitet iforhold til legning.
Viking å skape felles referanseramme til tross for ulik kulturell bakgrunn.
1.4 Flott at lek og skaperglede har kommet inn for hele grunnskolen.
1.5 Viktig punkt om miljøbevissthet. Viktig å være gode forbilder.

# data[].attributes.body
Viktige stikkord for de tre delene:
1. Menneskerettighetene, (bevaring av) identitet, kritisk tenking.
2. Kildekritikk, kritisk bruk av mobil (bevisst på både den avhengighetsskapende og den nyttige siden), livsmestring, lære å lære, tverrfaglige temaer
3. Tilpasset opplæring, hjem og skole-samarbeid, skolens forventninger til hjemmet

# data[].attributes.body
Oppgave 1:
Mye viktig. Menneskerettigheter, likeverd og likestilling, solidaritet, nestekjærlighet
Viktig at dette starter opp tidlig
Viktig at jobber med tilhørighet i samfunnet. (Språklig identitet og historie)
Forståelse for Kritisk og vitenskapelig tenking. Viktig å ivareta denne gleden som små barn har. Bra st skaperglede har kommet inn.

Oppgave 2:
Mye fint. Bra at man tydeliggjør og fremhever mye av det vi alltid har gjort. (Demokrati, medborgerskap, danning, sosial læring)
Utfordringer når det kommer til lærerens kompetanse på livsmestring. Ulik kompetanse. Hvem har ansvaret, hvordan følges det opp?

# data[].attributes.body
1.Opplæringens verdigrunnlag
-Kristen og humanistisk arv og tradisjon
-Ulike religioner og livssyn
-Menneskerettighetene
Menneskeverd
Det overordnede ned på fagnivå
Skal føre til danning
Elevene skal bidra til fellesskapet
Kulturelt mangfold
Nasjonale minoriteter- kulturarv
Holdningsarbeid for å utvikle vilje til å ta vare på miljøet.

2.Prinsipper for læring, utvikling og danning
-danning er trukket frem som en livslang prosess
-skape mennesker som skal være individuelle og kollektive i samfunnet
- dannes i sosial læring
-læring og dialog
-en kan ikke lære noe alene
-fellesskap
-respekt
-reflektere over det en lærer
-sammenheng
-dybdelæring
-de fem grunnleggende ferdighetene
-livsmestring, gi selvstendighet, mestringfølelse
-se på dette som en livslang læring
-se sammenhenger på tvers av fag: folkehelse og livsmestring, medborgerskap og demokrati, og bærekraftig utvikling.

3.Prinsipper for skolens praksis
-tre faktorer: et inkluderende læringsmiljø, undervisning og tilpasset opplæring og samarbeid mellom hjem og skole
-let etter elevenes styrker
-respekt
-respekter ulikheter
-lærer må være bevisst som rollemodeller
-motivere elevene
-egenverd
-livsmestring

# data[].attributes.body
1. Opplæringens verdigrunnlag
-Alle mennesker like mye verdt, universelle ideer om menneskeverd.
- Utfordringer: Diskusjon rundt om våre felles verdier bygger på kristen og humanistisk arv og tradisjon.
-Viktig: Forsterke likeverd og likestilling
-Fokus på kritisk tenkning, viktig! Lære gjennom praktisk arbeid.

2: Prinsipper for læring, utvikling og danning.
-Utfordrende med tverrfaglige temaer -dette er nytt!
-Spennende med tverrfaglig tilrettelegging -skaper dybdelæring og en felles kanon (nasjonalt).
-Viktig med fokus på folkehelse og livsmestring, spesielt med identitetsutvikling og selvbilde!

3. Undervisning og tilpasset opplæring:

# data[].attributes.body
Føler vi har god innsikt i opplæringens verdigrunnlag fra før. Svært positiv til 1.4-1.6, Skolen har begrensinger:lærerressurss,verktøy osv

2. Livsmestring stor plass i framtiden. Andre profesjoner inn i skolen? Lærere har ikke kompetanse til dette. Flere enheter sammen om til en.

Flotte ord, men hvordan skal vi kunne få gjennomført alt dette?

# data[].attributes.body
Del 1:
1.1

Toleranse og respekt

Bli kjent med hver enkelt

Forskjellig kulturer på mange plan

Grunnleggende verdier

Ingen kan alt, alle kan noe

1.2

Etnisk bakgrunn

Ulik hjemmekultur

Skape klasse/skole- kuktur sominkluderer alle i et mangfoldig fellesskap

Elevenes forutsetninger

Kunnskap om ulike kulturer

Selvoppfayning / positivt selvbilde

Språk

1.3

Nysgjerrig

Kritiske spørsmål

Hva tror du skjer?

1.4

Nysgjerrighet

Lek er viktig

1.5

Ta vare på det vi har

Plast i naturen

Kildesortering i klasserommet

Ta med vårt eget søppel når vi er på tur

1.6

Alle har lik rett til å bli hørt og respektert for sine holdninger og tanker

Medvirkning i ulike prosesser

Bli tattpå alvor og bli hørt i klasse-og skolesammenheng

Del 2:

Personvern og dømmekraft ift sosial læring og teknologi

Kritisk tenkning og dybdelæring er mer vektlagt i fagene

Å lære og lære er veldig viktig. Bra dette vektlegges mer.

Tverrfaglige temaer: viktig med folkehelse og livsmestring, og bærekraftig utvikling.

# data[].attributes.body
Et løpende referat.

Del 1
Innholdsfortegnelsen sier det viktigste.
Bidra til at barn blir tenkende msk. Se mennesket, personen.  Eleven ses som mer sårbar enn før.
Rette seg etter den tida vi er i nå.
Etisk bevissthet. Barna vet ikke alltid hva etikk er, men de trenger å forstå situasjonen. De blir utfordra hele tiden pga aktører som ønsker å få dem med. Snap.
Grensene flyttes hele tida. Bli reflekterte, ansvarlige mennesker.

Vi blir beskyldt for å ødelegge kreativiteten til elevene. Det blir mere og mere fag. Elevene blir foret - noen blir avhengige av en oppskrift. Dette gjelder også skoleflinke.

Natur og miljøbevissthet. Plast i havet. Barna er engasjerte. Systemene har ikke vært på plass tidligere.

Demokrati og medvirkning. Viktigere enn noen gang? Flere tanker kan være riktige.
Elevene har større innflytelse i klasserommet.

Del 2
Livsmestring - hvordan man har det. Det er flere som strever, Få flere instanser inn i skolen, vi kan ikke være både psyklog og lærer. Det begynner tidligere og tidligere. Helsesøster er mye brukt.

Barna trenger å tenke selv. Hvorfor lærer jeg dette? Stoppe opp, tenke seg om. Lære seg å lære og hvorfor de skal lære.
Hva trenger de for å komme seg videre? F.eks. en som skal bli fisker, hva trenger jeg?
Har barna forstått det vi vil at de skal forstå? Klarer de å vurdere seg selv?
Rolle i egen læring.

Dybdelæring. Det er en utfordring at vi har tilgang på alt. Det blir fort kjedelig? Barna må kunne utvikle egne spørsmål, ta mer del selv.

Diskusjon etter felles oppsummering av notater fra del 1 og 2:

Vi må også ha noen å støtte oss på. Vi gir og gir informasjon videre, men vi får lite informasjon tilbake fra barnevern, PPT etc. Det er mye som påvirker skolehverdagen deres, som vi ikke vet om og dermed ikke har noen innvirkning på.

Barna er ikke barn lenger. Unger som egentlig er i alderen til å leke med lego er allerede utsatt for porno. Nye problemstillinger.

Del 3:
Det er veldig forskjellig hva folk mener er det viktigste for framtida. Mobbing står i fokus. Hva er mobbing? Det ligger sjelden ondsinnethet bakom handlingene, men summen er ille. Nordlandet skole er dyktige på dette.

Eksempel på praksis: Fredagsbrev - ett for hver klasse. F.eks: denne uka har dette og dette oppstått, ta gjerne en prat med barnet ditt. Hva har vi jobba med denne uka? Noen ganger står det veldig lite. Sender med ukeplana samtidig. Foreldre-skole samarbeid.

Mange foreldre er lite bevisste på hva barna er inne på.

Et inkluderende læringsmiljø. Det som skjer på fritida må skolen rydde opp i. Vi er litt uenige i det, men det blir med på skolen. Det nytter ikke å dele opp elevenes liv som vanntette skott. Det som ble skrevet på nettet har betydning for skolen.

Vi voksne må møte elevene på lik måte. Trygge.

(Fremmedspråklige elever - kontakt skole/hjem, en utfordring når foreldrene ikke snakker språket.
Mottaksskoler: Tolketjeneste, lærere som snakker språket. Ikke like enkelt på de mindre skolene, den daglige kontakten. )

# data[].attributes.body
1: Skape felles regler og rammer, dyrke individet, men det skal kunne fungere i samfunnet.
2: Sosial læring kan være minst like viktig som faglig læring. Elevene lærer seg empati og å ta ansvar. Ikke aksept for respektløse ytringer. Grunnleggende ferdigheter er svært viktig for videre læring. Lærerne må tenke over hvorfor elevene skal lære det de lærer , og hvordan de kan få bruk for det seinere.

Dybdelæring hjelper elevene i å se sammenhenger, muligheter for å jobbe tverrfaglig. Større muligheter for å dekke flere kompetansemål samtidig. Elevmedvirkning og skaperglede. Enkelt å møte elevenes interesser. Felles engasjement og bedre samarbeid mellom kollegene. Tørre å prøve og feile, utforskende læring.

# data[].attributes.body
1.
Verdier, holdninger og nestekjærlighet er viktig.
Verdier i fokus.
Gjerne 1t. pr. Uke avsatt til verdiskapende arbeid.
Uten grunnleggende verdigrunnlag, har elevene en langt dårligere plattform for å utvikle seg videre.

2.
Læring.... dybdelæring for å være best rustet til livet.
Fokus på dannelsesbiten.
Gjøre elevene til  selvstendige mennesker.
Elevmassen har endret seg mye de siste 10 åra.

3.
Fokus på elevsyn.
Se på eleven som en ressurs. Eleven skal se på seg selv som en ressurs.
Nivå på undervisning Finne balanse.
Riktig bruk av vurdering.
Hjemmet skal være en ressurs.
Skolen er et profesjonsfellesskap.

Del 2.
Gi elevene større tillit.
La de jobbe mer selvstendig.
Lage sin egen lærebok.... utforske intenst enkelte tema.
Både elever og lærere utfordres....torde å prøve nye måter å nå målet.

# data[].attributes.body
1. Opplæringens verdigrunnlag

Menneskeverd; det samiske har blitt styrka og kanskje dette kan føre til at det blir litt mer enn siste del av et kapittel.
Stilles klare krav til  læreren sin profesjonalitet i forhold til det med relasjonsbygging og at lærer må ære bevisst sin måte å være på i samvr med elevene.
Elevenes mangfold og at alle skal anerkjennes er mer tydelig.
Hjelpe til å underbygge selvtillit i tidlig alder.
Elever skal bidra gjennom refleksjon til hvordan de kan forhindre at noen krenkes i skolen. Elevene skal fremheves og bli hørt, dette er mer fremheva.
Språkkunnskap god kulturforståelse er viktig, ordet kultur er tilbake i større grad.
Kritisk refleksjon og evnen til å vurdere skal styrkes.
Skaperglede og lek er fremheva, og ytenking og entreprenørskap er fremheva.
Skaperkraft og den enkeltes uttrykk.
Respekt for naturen og bevissthet rundt naturforvaltning.
Teknologisk innovasjon og etisk bevissthet som et tema er nytt.
Skolen skal være et demokrati i praksis, elevene sin stemme er styrka.

2. Prinsipper for læring og utvikling

Viktig poeng at skolen skal anerkjenne barndommens og ungdomstidens egenverdi.
Påpeker utfordringen mellom dannelsesoppdraget og utdanning, noe som også i det praktiske arbeidet oppleves som utfordrende.
Nye tema er livsmestring og folkehelse, et resultat av utfordringer som er nye i dagens samfunn.

3. Prinsipper for skolens praksis

Stabilitet
Trygghet
Satsing på småtrinnet, legge grunnlaget for stødige individ tidlig, slik at de lettere kan takle og stå i vanskelige situasjoner seinere.
Inkluderende læringsmiljø og individuell opplæring er mer vektlagt, og dette krever mer ressurser i form av både tid og mennesker enn hva vi har til rådighet i dagens skole.

# data[].attributes.body
1. Opplæringens verdigrunnlag
-  Å gi elevene en forståelse for kritisk tenkning og utvikle en nysgjerrighet.
- Utvikle en respekt for naturen og få en egen miljøbevissthet.
- Å kunne gi elevene en demokratisk forståelse og vise at de kan gjøre en forskjell.
2. Prinsipper for læring, utvikling og danning
- At elevene bruker sin egen nysgjerrighet til å tilegne seg kunnskap, utvikle egne metoder for å lære.
- At elevene blir hjulpet til å oppleve mestring, utvikle et positivt selvbilde og at de er klare for å håndtere medgang og motgang på en sunn måte.
- Å utvikle en forståelse for at alle handlinger har en konsekvens igjennom bærekraftig utvikling og innvirkningen teknologien har på verden idag og i fremtiden.
3. Prinsipper for skolens praksis.
- At skolen møter med ambisiøse,men realistiske forventninger.
- Utvikle undervisning som er variert, ved hjelp av teknologi, tverrfaglig undervisning og bruk av nærmiljø.

# data[].attributes.body
Generelt:
- Behov for miljøterapeuter, vernepleiere m.m i skolen. Hvor ligger behovet og hva kan de brukes til.
- større dybde i ulike tema og mer tverrfaglighet gir mer engasjerte elever og økt arbeidsglede for lærere
- elevene opplever økt mestringsfølelse pga ulike innfallsvinkler til tema
- ved at elevene får et større bevegelsesrom, vil de takle bedre å sitte stille ved pulten.
- rom for lek kan også gjøre det vanskelig å skape ro igjen og innskrenke tida for læring (spesielt i innkjøringsprosess).
- elevenes medbestemmelse er viktig og skaper eierskapsfølelse, men det er like viktig å se alle og fokusere på positive handlinger og gi tilbakemelding på det.
- savner en ressursbank ( f.eks. fra UDIR)
-

# data[].attributes.body
Opplæringens verdigrunnlag:
- større vekt på respekt for naturen og miljøbevissthet - bærekraftig utvikling.
- Refleksjon og kritisk tenking mer sentralt
- Elevmedvirkning i større grad skolen, la elevene delta mer i avgjørelser - hvordan
- Mer ideskaping og utforskningstrang.
Prinsipper for læring, utvikling og danning:
- Må bli mer dynamisk når vi tenker fag - tverrfaglighet
- Må drive tverrfaglighet i de tre emnene.
- Folkehelse og livsmestring  - takle livet og bli et gangs menneske.
- Å lære å lære - bli selvbevisst sin egen læring.
Prinsipper for skolen praksis:
- Undervisning: Variasjon
- Samarbeidet: Ønske foresatte med oss.
- Viktig å drive skolebasert kompetanseutvikling - på arbeidsplassen/enheten.

# data[].attributes.body
Referat:
Del 1:
Verdiene som er nevnt er gode og fine ha som et bakgrunnsteppe, men kan være utfordrende å bruke i den daglige undervisningen. Verdiene ligger under huden, og blir ei holdning som vi jobber med. Mye har man jobbet med lenge. Det er vanskelig å være uenig i verdiene og ordene, men det skulle gjerne vært litt færre ord i en ny læreplan. Verdigrunnlaget er godt, og vi må jobbe ut fra dette så godt vi kan. Uteskole nevnes som eksempel på en fin måte å praktisere verdigrunnlaget på. Miljøbevissthet, skaperglede og naturglede. Bevegelse ligger det mye læring i.
Alle som jobber i skolen må snakke om verdigrunnlaget, og så kan verdigrunnlaget for skolen skriftliggjøres som igjen er med på å skape en skolekultur.
Del 2:
Danning og utdanningsoppdrag er både det som er viktig og samtidig  vanskelig å klare å utføre.
Sosial læring og utvikling og fokus på dette tar aldri slutt. Viktig at man griper situasjonen og jobber med sosial læring der det oppstår.
Livslang danningsprosess, vi må tillate at barn og unge er i utvikling og se hele mennesket.
Faglig og sosial utvikling går hånd i hånd. Respekt står i sentrum.
Dybdelæring som begrep må avklares i kollegiet/på skolen. Skape en felles forståelse.
Grunnleggende ferdigheter har satt seg, lærere jobber med disse i alle  fag.
Læringsstrategier har man jobbet mye med, men metaperspektivet har kommet mer inn i planen. Hvordan skal vi få elevene til å reflektere og forstå egen læring?
Hva er god undervisning når det skal være en bred tilnærming på "alt" inkludert tverrfaglige tema?
Del 3:
Mangfold anerkjennes som en ressurs, det er viktig.
Tilpasset opplæring til alle er utfordrende. Det blir fine ord, som politikerne ikke har fulgt opp med ressurser osv som gjør at vi kan tilfredsstille alle.
Organiseringen av skoledagen blir viktig for å klare målet om tilpasset opplæring og tidlig innsats.

# data[].attributes.body
1
Menneskeverdets ukrenkelighet
Likeverdige muligheter
Trygge språkbrukere - gno
Dubdelæring
Estetiske fag har kommet opp og fram

2
Trygghet og tillit
Mer vekt på tverrfaglig
Mestring
Repekt for hverandre
Respekt og solidaritet kommer fram i lyset

3
Samarbeid mellom ulike aktører i skolehverdagen
Varierte læringsarenaer - fremme motivasjon og innsikt
Vurdering for læring
Realistiske forventninger

3.3 «Skolen må gi tydelig uttrykk for hva den skal og kan tilby, og hva som forventes av hjemmet.» «skolen må imidlertid ta hensyn til at ikke alle elever har samme mulighet til å få hjelp og støtte i hjemmet.» - Betyr dette at skolen skal ta hensyn til hjemmets begrensninger i større grad? Hva har dette å si i praksis? Tar skolen over flere oppgaver?

3.5 Åpner det for andre profesjonsgrupper i skolen? (Vernepleier, miljøterapeut, etc.)

Har kommunens økonomi noe å si for deler av punkt 3.5?

# data[].attributes.body
1. Opplæringslovens verdigrunnlag.

Verdigrunnlaget viderefører mye av den Generelle delen fra L97.  Dette er vesentlige og viktige verdier i et mangfoldig og demokratisk samfunn.

At den generelle delen har vært nedtonet de siste årene, er vel noe KS og det politiske nivået må ta ansvar for gjennom sin detaljerte målstyring og hva de har vektlagt å måle i skolen.

Lærerne har verdiene fra den generelle delen i ryggmargen og har nok alltid tenkt at eleven skal bli gangs menneske, selv om dette ordet ikke lenger er i formålsparagrafen.

2. Prinsipper for læring, utvikling og danning:

Skal hjelpe barnet til å

# data[].attributes.body
Referat:
Del 1: Opplæringens verdigrunnlag:
Skolen fokuserer og må fortsette å fokusere på mangfold. Vi lever i et informasjonssamfunn og evnen til kildekritikk blir viktigere og viktigere.
Skaperglede og utforsking. Skolen har siden K06 blitt mer teoretisk. Utforsking og skaping er viktig at skolen ivaretar både fordi det ivaretar kreative og "rastløse" barn og fordi barn/ungdom gjør mindre av dette på fritida.

2. Prinsipper for læring, utvikling og danning.
Positivt at samarbeid og fellesskap har sterkt fokus. Barn lærer av hverandre, de lærer at de er ulike, lærer å være uenige osv.
Å lære å lære:  Svært viktig som overordnet mål i en verden i endring der å lære nye ferdigheter/kunnskaper er viktig i de fleste yrkesgrupper.

3. Prinsipper for skolens praksis.
Gir dybdelæring oss bedre muligheter for tilpasset opplæring?
Det å dvele lenger i tema kan gi oss muligheter til at elever ikke faller av.
Foreldrenes ansvar og engasjement til og i skolen må presiseres i et mulig forfall de siste år?

# data[].attributes.body
1. Opplæringens verdigrunnlag:
Opplæringsloven legger premissene,
Norge er en del av verden, ser sammenhenger med trender i verden.
Kritisk tenking, fokus på å lære for å lære og være kritisk til det du lærer.
Ikke bare utdanne, men ha danning. Mestre liv, medborgerskap er viktig i det lange løp.
Åpner opp for mye muntlighet og dialog i klasserommet, elevene skal argumentere og drøfte. Forandringer er allerede begynt, men nå ser vi det i den overordnede delen også.
Bærekraft, og miljø er kommet mer inn som et viktig aspekt.
Forstå grunnleggende dilemma og se sammenhenger. (eks. oljeborring i Lofoten, hvilke konsekvenser kan det få for ulike grupper i samfunnet - lokalt og globalt).
2. Prinsipper for læring, utvikling og danning
Samarbeid mellom hjem og skole, er viktigere enn noen gang.
Bredt repertoar av undervisningsmetoder, ressurser og verktøy for å skape læringsglede. Ta i bruk teknologi og det nye som kommer inn.
Sosial læring og sosial kompetanse er styrket.
Eleven skal krysse grenser og komme ut av komfortsonen, vi som lærere må tørre å strekke elevene og utfordre elevene. Både lærere og elever må "tørre" å komme ut av komfortsonen.
3.

Hvordan kan Overordnet del bli synlig i vår praksis allerede nå?
Ikke være bundet til læreboka, tørre å ta valg og velge bort det som ikke er knyttet til kompetansemål.
Diskutere i kollegiet hva: hva er dybdelæring, hva legger vi i dette?
Tørre å slippe elevene "ned i gropa" slik at læring foregår.
Diskutere og reflektere i alle fag fra tidlig alder, i alle fag.
Tenke mer på lek og kreativ læring for de yngste elevene, i tråd med det som står i Overordnet del.

# data[].attributes.headline
Prinsipper for læring, utvikling og danning

# data[].attributes.subject
Prinsipper for læring, utvikling og danning

# data[].attributes.headline
Grundig utarbeidet, dekker våre verdier.  

# data[].attributes.subject
Grundig utarbeidet, dekker våre verdier.  

# data[].attributes.body
Tar for seg verdiene som skal ligge til grunn i skolen.
Identitet og kulturelt mangfold - forankret i lokalhistorie, men også norgeshistorie og andre lands historie. Ulike språk- ressurs.
Skaperglede - erfare og se muligheter, dybedelæring.
Naturglede, klima, respekt for naturen.
Helse- inn i alle fag.
Relasjonelle ferdigheter.

Prinsipper for skolens praksis
Gjensidig respekt, trygghet og samarbeid
God rammefaktorer
Læringsmiljø, inkluderende, tilpasset opplæring, se elevens behov, legge til rette, trygghet, fremme helse og trivsel for alle
Utdanning som fremmer danning og lærelyst
Skole-hjem samarbeid, god kommunikasjon
Profesjonsfellesskap.

# data[].attributes.headline
2. Prinsipper for læring, utviklin og danning

# data[].attributes.subject
2. Prinsipper for læring, utviklin og danning

# data[].attributes.body
Danningsbegrepet - ikke tydelig fra før, kommer mer fram nå.
Sosial læring - Hvor går grensen for å være lærer? Skal vi ta ansvar for de som har et hjem som er vanskelig og som kanskje gjør at det faglige forsvinner?
Tverrfagelige perspektiv - Utfordringer ved å få samarbeid mellom lærere som har enkeltfag?
Tre tverrfaglige temaer - livsmestring kommer til å ta stor plass, stort og bredt, omfattende.  Bærekraftig utvikling - viktig del, bra at det kommer inn i læreplan, legges velt på framtid. Del 1 og 3 veldig positivt!
Kompetanse i fagene - Viktig å få med lederne med på at fellestid skal gå til utviklingsarbeid og ikke snikksnakk.

# data[].attributes.body
Folkehelse og livsmestring, tverrfaglige temaer, å lære og lære, dybdelæring, egenverdi/fellesskap, psykisk helse, spesiallærere,
Likeverd, tolerante, relasjon, ulike voksne

# data[].attributes.body
Vi er veldig positiv til fokuset i den nye planen, og at det løftes fram verdier som verdsetter hele mennesker og synes å være mer fremtidsrettet. Har et mer sosiokulturelt samfunnssyn.
Vi er spente på om de nye fagplanene henger godt nok sammen med formålsparagrafen, og håper også det blir gjort endringer ift. vurderingsformen som et gjeldende i dag

# data[].attributes.body
1. Fokus på hele mennesket. Læreren skal se hele mennesket.
2. Vil fremmheve danning blandt disse pkt.
3.

# data[].attributes.body
Viktig at det er tatt fram at uheldig bruk av vurdering kan svekke den enkeltes selvbilde og hindre utviklingen av et godt læringsmiljø - eksamen, ikke tilrettelagt for elever som ikke opplever mestring.
Dypdelæring - nytt og settes fokus på. «Skal gi rom for dybdelærinh» - hvor skal tiden hentes?
Profesjonsfellesskap - Bør/kan andre profesjoner inn i skolen for å hjelpe profesjonen med tverrfaglige temaer som livsmestring?

# data[].attributes.headline
2. Prinsipper for læring, utvikling og danning: Foreldre mindre på banen i heimen. Flere oppgaver som ligger til skolen. 

# data[].attributes.subject
2. Prinsipper for læring, utvikling og danning: Foreldre mindre på banen i heimen. Flere oppgaver som ligger til skolen. 

# data[].attributes.body
Sosial læring og utvikling: Utfordrende med de yngste, fra bhg til skole til fungerende voksne. Spesielt vanskelig interaksjon m andre i form av lek/samarbeid.

Blir lett fokus på kompetansemål. Ser ikke helheten, kan ikke omsette fra teori til praksis. Må ikke se oss blinde på kompetansemål. Vanskelig med tid. Tidspress for å  nå mål.

Grunnleggende ferdigheter. Hva er minstekrav for IKT? Store forskjeller fra skole til skole, også internt på skolen. Blir veldig synlig.
Tverrfaglige tema: Viktig med godt samarbeid mellom lærerne for å formidle kunnskap. Tida til lærerne må anvendes til godt samarbeid.

3. Ikke spesielt mye nytt, men mer vektlegging av dybdelæring. Tilpasset opplæring er en utfordrende oppgave. Viktig å ha designet oppgavene slik at alle kan jobbe med den samme oppgaven på ulike nivå.
Må ha tid til å lage gode differensierte oppgaver.
Inkluderende læringsmiljø er et viktig punkt.

1. Hvorfor nevne kristendom, humanisme og andre religioner?
Har vi lærere et felles profesjonelt skjønn?
Fin tanke at det er rom for å være seg selv, at alle kan tenke, tro og ytre seg fritt - ofte vanskelig i praksis da elever er svært ekstreme i noen tilfeller.
Identitet og kulturelt mangfold:
Viktig at skolene har gode systemer og god kommunikasjon i arbeidet med å integrere min.språklige elever. Være gode forbilder, ikke bare formidle teoretiske verdier.

# data[].attributes.headline
For vår praksis er overordnet del en måte å bli bevisst på egen praksis (våre oppgaver/ansvar)

# data[].attributes.subject
For vår praksis er overordnet del en måte å bli bevisst på egen praksis (våre oppgaver/ansvar)

# data[].attributes.body
Bruke tidlig innsats til tilpasset opplæring.
Å snakke med elever i forhold til sosial læring og utvikling.
Gjøre elevene kjent med ulike lærings strategier. Zippy.
Gjennom elevsamtaler involveres elevene til elevmedvirkning. Evelvråd; medvirkning og demokrati.
Fremover; fortsette å jobbe for å få dette under huden, ledelsen setter av tid til utviklings arbeidet.

# data[].attributes.body
1. Vi får en felles plattform å jobbe ut fra på skolen når alle setter seg inn i overordnet del. Godt grunnlag for diskusjoner. Må ha vedvarende fokus på overordnet del, den kan lett bli glemt i hverdagen.
2. Variert undervisning. Får elevene med på diskusjon. Dybdelæring. Passer på læringsmiljøet, integrerer drama og kunst og håndverk for å gi mulighet for utforsking og skaperglede i fag som norsk, samfunn og naturfag.
3. Mer fokus på tverrfaglige temaer som bærekraftig utvikling og livsmestring. Mer fokus på lek i hele skoleløpet! Mer tid til undring, problemløsing og filosofisk tenking.

# data[].attributes.body
Alle mennesker like verdt, den enkelte skal ses og anerkjennes. Likeverd og likestilling, fremme holdninger som sikrer verdiene. Ingen skal utsettes for diskriminering.
Utvikle egen identitet på bakgrunn av vår historie og kultur. Kristen og humanistiskarv.
Språklig identitet og felles referanserammer.
Kulturforståelse i et sammensatt samfunn.
Egen identitet med felles verdier.
Kritisk og vitenskapelig tenkning. Bruke fornuften undersøkende og systematisk.
Veie hensyn mot hverandre, være reflekterende og ansvarlige mennesker. Utvikle dømmekraft.
Engasjement og utforskertrang.