# data[].attributes.body
Christina Hagen er en dansk forfatter uddannet fra Forfatterskolen i 2006. Hendes tekster er ofte tabukonfronterede, socialtanalyserende, sprogligt avancerede, humoristiske og vildtvoksende i deres form. Hun gør brug af et kynisk sprog, og kommer rundt om emner som sexisme, racisme og middelklassens dårlige smag. I hendes tekster, er det altid svært at afgøre hvem den talende stemme/fortælleren skal forestille sig at være, om det er hende selv eller en anden.

# data[].attributes.body
Maja Lee Langvad blev født i sydkorea i 1980, men blev som 3 måneder gammel adopteret til Danmark. Hun blev uddannet på Forfatterskolen i 2003.
Hun boede i perioden 2007-2010 i Sydkorea for at genetablere de kulturelle og familiemæssige forbindelse.
Mange af hendes værker kaster et humoristisk og ironisk lys over det at være dansk, når man er adopteret. Med bogen “Find Holger Danske” prøvede hun at gøre op med nogle af de klicheer, som hun mener der er omkring adoption.

# data[].attributes.body
Fortælleren i "Boyfrind" skifter mellem 2 identiteter. I starten er hun meget underlagt sin kæreste og hun er meget usikker på sig selv, og hun er villig til at gøre nærmest alt for at være sammen med kæresten. - Hvilket er en fremstilling af kvinder, der ikke er fremmed, det er nemlig typisk sådan kvinden er blevet fremstillet (før i tiden), hvor hendes vigtigste formål var at tjene manden og sørge for han har det godt.
Den 2. identitet fortælleren påtager sig i historien er den mere seksuelt udskejende personlighed - hvilket hun gør fordi hun ønsker at føle sig som hendes kæreste fordi hun savner ham.
Denne identitet er meget atypisk ift. hvad man normalt forventer af en kvinde - typisk er det manden der er så seksuelt opsøgende og hyrer prostituerede osv. Her har fortælleren dog selv valgt at have den identitet, selvom den er meget imod den forestilling man normalt har om kønnene og deres opførsel.

# data[].attributes.body
"Boyfrind" handler om fortælleren og hendes fraværende kæreste, samt fortællerens oplevelser på hendes seksuelle odyssé ude i verden.

# data[].attributes.body
"Boyfrind" er skrevet som en form for dagbog. Skriften er skrevet med tusch i hånden, og der indgår en masse stavefejl (historen er desuden skrevet på engelsk). I blandt fortællerens håndskrevne beretninger ses forskellige billeder - nogle af dem kan relateres til de oplevelser hun beskriver, andre er blot indtryk fra hendes omverden.
Billederne er meget realistiske og uforskønnede - bl.a. har hun billeder af en kvinde til gynækolog, taget fra kvindens eget synspunkt. Derudover er der også mange nøgenbilleder - alt i alt mange grænseoverskridende elementer.

# data[].attributes.body
Fortælleren og hendes boyfrind har ikke et særlig godt forhold. Det er meget on/off, og han behandler hende ikke særlig godt - alligevel er hun helt vildt med ham. Kvinden virker svag, og hun tør ikke sige kæresten imod, hun har sat ham på en piedestal, og selvom han behandler hende forfærdeligt, så er hun lidt ligeglad, så længe hun har ham.
Det er meget tydeligt i hendes fortælling, at hun er meget optaget om ham, altså selve værket er jo endda navngivet efter ham og mange af hendes handlinger gør hun med henblik på enten at føle som ham eller for at få ham til at føle noget.

# data[].attributes.body
“The woman of today can choose between 2 roles in life (with a man): she can be Elvis or she can be a street hooker. Being Elvis means speeking the language of a woman who has sold her identity and independe for a great social position. through a loving relationship with a handsome successful and educated man.  As a street hooker with no voice she is the crown jewel and facorite example for the priviliged woman"

- Her siger fortælleren selv, at kvinden selv kan vælge om hun vil være på den ene eller den anden måde. Ligesom kvinden i historien selv vælger at ændre sin identitet så den minder om hendes kæreste.

“Last night I missed boyfrind so much that i went out and bought a prostitute like he would have done”
"Boyfriend was everywhere while all of these things happened. It was all for him. What would boyfrind have done, what is he doing now, i have to understand his way of thinking, his ego, his libido, his dick inside of all these women”.
- Eksempler på hvorfor hun påtager sig sin 2. identitet.

# data[].attributes.body
"I had something put up in my pussy today in the hospital. Boyfriend doesn't want me to get pregnant. I do not like the thought of a strange thing inside of my vagina. I had terrible pains. I cried."
- et eksempel på hvordan fortælleren bare gør hvad kæresten beder hende om, selvom hun egentlig ikke har lyst.

"Boyfriend sends me textmessages, they do not make sense. He tells me that going to the discotheques and getting drunk feels like a bag of candy since he met me. He says I'm being pessimistic again. I tell him that I wouldn't be if he told me that getting drunk and going out now feels like a dry biscuit. He says he likes biscuits. If he wrote that it would mean something else".
- Et eksempel på deres forhold. Kort efter de holder en pause sender han beskeder om at han er på diskoteket og hvordan han har det. Hans måde at skrive på forvirrer hende.

# data[].attributes.body
I 2014 deltog Hagen i debatten. Dog er den Christina Hagen vi ser i tv’et ikke den rette, men hendes body-double, og hende selv er med på telefonen.  Ifølge hende, er hun blevet for gammel og grim til at være på TV. Hun mener, at når man er forfatter i Danmark 2014, skal man ligne en andre kvinder gerne vil ligne, og ligne en kvinde, som mænd gerne vil kneppe. Hun vil kun være kunstner, og skrive bøger, og gider ikke bruge tid på at være entertainer.

Ifølge Hagen i hendes essay “Fiktionen om den stærke kvinde” uddyber hun hvordan der stadig er stor forskel på mænd og kvinder. Ifølge hende kan vi kun se på statistikkerne at der er sket noget med den strukturelle ulighed mellem kønnene, men ifølge hende kan vi ikke være bide os sikre på på, at vi er blevet frigjorte oveni hovedet. I indlægget skriver hun b.la. også "Vi er ludere i vores relationer til mænd.”. Hun mener, at vi kvinder er mænds smykker, og mænd er det vigtigste i os kvinders liv. Ifølge hende er ens, mand, kæreste eller flirt altid samtaleemnet hos kvinder, når de fx mødes på en cafe. Derudover skriver  hun, at vi kvinder prøver at udfylde vores rolle ved fx at være tynde nok og smukke nok.

# data[].attributes.body
Debutdigtsamlingen fra 2006 kredser i 4 forskellige del om, hvad det vil sige at være dansk, når man som sådan ikke er ‘rigtig’ dansk. Grundtemaerne er adoption, identitetssøgning og fremmedhad. Omdrejningspunktet for det indholdsmæssige er danskhed og hvordan det kommer til udtryk i sproglige, kulturelle og personlige former. Maja Lee Langvad peger på tabuiserede følelser og fastgroede forestillinger.

Maja Lee Langvad skriver i den moderne digtgenre, da hun gør brug af det frie versform, er tit uden rim og eksperimenterer med både rytme og sprog.

# data[].attributes.body
I starten af historien skiller nationaliteterne og fordommene dem fra hinanden, men i løbet af fortællingen nærmer de sig hinanden, og finder et form for fællesskab i en fælles interesse, nemlig biler. Man får et indblik i hvor meget nationaliteten fylder i forhold til identiteten. Ved at give den etniske dansker og nydanskeren tilnavnet “Holger Danske” udpeges ironien i fjendskabet mellem de to endnu mere, udover det faktum hvor meget de rent faktisk har til fælles. Ligesom digtet “Maja Lee Langvad” er det ironien i teksten der virkelig får problemstillingen med identitet i forhold til nationalitet til at stå helt klart.

# data[].attributes.body
Hun har i sit digt Maja Lee Langvad lavet Danskerloven, som hun mener er gældende i Danmark. Dette er hendes opfattelse af hvad “normale” danskere, mener om de “ikke-etniske” danskere. Der bliver brugt anaforer, hvor hver lov starter med, “Du skal ikke tro, at du er dansker, fordi…”, hvor hun derefter i disse danskerlove ramser forskellige basale ting op, som plejer at afgøre, hvorvidt man har den ene nationalitet eller den anden. F.eks. mener danskerloven, at man ikke er dansker bare fordi man er født i DK og har dansk statsborgerskab. Digtet er opstillet i punktform, hvor det er opbygget efter fast system og er bestående af 10 punkter (vers). Det ligner ikke ‘rigtige’ lov paragraffer, men det kunne minde meget om. Digtet består af 11 vers og 1 strofe. Der er tale om lange verslinjer, hvor der er god dansk-rigtig kommatering, stort begyndelsesbogstav ved hvert vers og det er af almindelig dagligdags sprog. Ordvalget er knyttet til det nationale semantiske felt, hvor ordene alle peger mod DK. Tonen i digtet er lettere ironisk, for det er jo ikke sådan de danske love er nedskrevet, men det er det jo egentlig sådan det er i det rigtige hverdags DK og stilen er dermed meget realistisk. Tekstens tema kredser om de temaer, som er gældende i hele digtsamlingen, nemlig det her med adoption, det at være ‘dansk’, fremmedhad og identitetssøgning.

Nedenunder disse ‘danskerlove’ er Maja Lee Langvads oprindelige adoptionspapirer, dog har hun rettet i dem. Heri har hun gjort Kastrup Lufthavn til hendes fødested, vægt og højde til hvad hun var, da hun kom til DK. Hun har under punktet, hvor man skriver, hvor barnet har opholdt sig, ændret det til ‘ønskebarn’, som gør, sammen med de andre ændrede dele af hendes papirer, at delen af hendes liv inden hendes adoption fremtræder som ikke-eksisterende.

# data[].attributes.body
Maja Lee Langvad's problemstilling i digtsamlingen 'Find Holger Danske' går på, hvornår er man dansker - og er hun selv dansker så? Hun giver udtryk for at føler sig dansk, hun har dansk statsborgerskab, hun er opvokset i Danmark, men hun er ikke født i Danmark og har ikke typisk dansk udseende. Hun har ingen erindringer om de få måneder hun boede i sit fødeland Sydkorea, og dermed ser hun ikke sig selv som Sydkoreaner, hun ser sig selv som dansker - det gør resten af Danmarks befolkning dog ikke, hvis man eksempelvis ser på hendes digt "Maja Lee Langvad (f. 1980)", hvor hun nævner hendes 10 danskerlove - Eks: "3. Du skal ikke tro, at du er dansker, fordi du er dansk statsborger". Så her ses problemstillingen omkring identitetssøgning, når man er adopteret til Danmark.

# data[].attributes.body
Christina Hagen er i sine digte med til at beskrive den tydelige tendens der er i dag, der omhandler kønsroller. I dag er mange opsatte på at kønsroller ikke eksisterer, og at alle, mænd, kvinder (og alle andre køn), skal have de samme rettigheder i forhold til seksualitet og udfoldelse af den uden at blive dømt anderledes. Måden de provokerende billeder, og teksterne dertil fremvises illustrerer behovet og lysten til at lege med seksualiteten og bryde de rammer, der tidligere har sat begrænsninger for mange.