# data[].attributes.body
Fælles refleksioner (Refleksiones domæne): Vi vil forsøge at stille åbne spørgsmål der kan hjælpe os med at få flere perspektiver på problemet.

Kaste et blik på drengenes dynamikker - er der en af drengene der påvirker de andre? Er der noget i deres dynamik der fordrer den uhensigtsmæssige opførsel? Ses samme adfærd hos drengene i de andre fag?

Hvordan fungerer klassen i frikvartererne?

Hvordan er den generelle drengegruppes trivsel?

Hvordan fungerer klassen i de andre fag?

Når klassen fungerer, hvad fungerer så?

Kan der være nogle roller/positioner i klassen der fordrer drengenes opførsel og at de ved at indtage disse roller beholder en position i klassens fællesskab?

Hvad virker/fungerer i matematikundervisningen?

Tiltag/handlinger:

Bruge mere af det der virker, i matematiktimerne.

Arbejde med klassens trivsel - evt. med inddragelse af forældrekontaktgruppen.

Arbejde med klassens drenges trivsel - evt. med inddragelse af forældrekontaktgruppen.

Arbejde med den specifikke drengegruppe - evt. med inddragelse af forældre.

Samarbejde med kollegaer - både i skolen men evt. også med fritidsordningen.

Evt. undervisningsdifferentiering - dog vigtigt at dette foregår lidt skjult hvis det kun omhandler de fire drenge da det ellers kan fastholde drengene i en marginaliseret position.

Cooperative learning, eller en anden mere legende/struktureret/anderledes form for undervisning end den traditionelle numse-til-sæde-undervisning.

Andre tanker:

Kunne co-teaching være en mulig løsning på udfordringen? Så det tværfaglige samarbejde flyttes direkte ud i klasselokalet, og at der er flere øjne og hænder på klassen. Dette ville også give større mulighed for evt. at differentiere undervisningen mere skjult. Co-teaching stiller krav til de to lærere der skal gennemføre det - der skal være en klar forståelse og aftale omkring samarbejdet - og ikke mindst koster det penge. Det er vigtigt at lærerne der indgår i co-teaching finder det meningsfyldt. Noget der nogle gange kan gøre co-teaching nemmere, er hvis der er tale om en pædagog og en lærer, hvor pædagogerne kan have et andet “sæt briller” på.

# data[].attributes.attachment_caption
Refleksioner og handlingsforslag til løsning af udfordringerne med drengene og matematiktimerne i 3. klasse. 

# data[].attributes.headline
Studiegruppe 3 - Janni, Julie, Laura og Johannes

# data[].attributes.subject
Studiegruppe 3 - Janni, Julie, Laura og Johannes

# data[].attributes.body
Case med 3.A:

Vi vil starte med at undersøge uroen i klassen og finde ud af, hvad den kommer af (refleksionens domæne). Det kan man gøre på flere måder. Vi ville tage en samtale med vores team for at undersøge, om de andre lærere i teamet har samme oplevelse med klassen og de fire drenge, der især skaber uro. Det er relevant at høre om deres erfaringer, og hvordan de griber det an.

Ud fra teamets erfaringer kan man opstille nogle hypoteser, man kan undersøge om de elever, der skaber uro.

Hypoteser:

Eleverne skaber uro, fordi de har svært ved det faglige niveau i timen.

Eleverne skaber uro, fordi de har for let ved det faglige niveau i timen.

Eleverne skaber uro, fordi de vil styrke deres sociale status i klassen.

Eleverne skaber uro, fordi matematiktimerne ligger på et sent tidspunkt eller en anden form for udfordrende måde på skemaet.

Eleverne skaber uro, fordi underviseren ikke har de fornødne kompetencer til at håndtere elevernes udfordringer.

Eleverne skaber uro, fordi underviser ikke formår at skabe den nødvendige tillid og respekt.

En faglig vurdering i form af en matematiktest er også relevant for at undersøge, om uroen skyldes et fagligt niveau, der enten er lavt og kan indikere i, at de uroskabende elever har svært ved at følge med og skaber uro. Resultater af testen, der er over middel, kan give indikere, at eleverne ikke bliver fagligt stimuleret og skaber uro på baggrund af det.

Man kan starte et samarbejde med skolens ressourcecenter eller ressourcepersoner, hvor man får en pædagog ind til at observere på klassen og starte et forløb om, hvor man undersøger eleverne yderligere.

Handlingens domæne:

Differentieret undervisning på baggrund af test, hvor eleverne får opgaver, der passer til deres niveau og måde at arbejde på.

Bruge erfaringer fra de andre teammedlemmer og indføre nogle af de tiltag, der fungerer i deres timer.

Opstille nogle aftaler for undervisningen, som alle i klassen er med i.

Indgå et samarbejde med forældrene af de udfordrede elever, så de kan støtte den ønskede positive udvikling i timerne.

Inddrage pædagogerne i SFO’en og spørge til hvordan de oplever drengene, det er relevant arbejde tværfagligt og få flere perspektiver på hvad der kan skabe uroen. (inkluderende praksisform)

# data[].attributes.body
Som team har vi kigget på hele klassen og børnenes enkeltvise deltagelsesmuligheder ud fra pædagogisk praksis.

Refleksion domæne

Når man ser på klassen med refleksion domænes syn er der flere ting man kan se på. Drengene virker til at kede sig og det gør så at de forstyrrer de andre. Det kan også være at den type undervisning der har været ind til nu ikke fanger deres opmærksomhed. De har måske brug for flere pauser eller veksling end de andre. Dette kan ses længere nede.

Handlingens domæne

Man kan gøre det mere spændende og mere aktivt for de 4 elever. Vi vurderer at medbestemmelse i undervisningen kan gavne eleverne.

Praktisk arbejder vi ud fra Co-teaching princippet med to-lærer ordning og på tværs af fag.

Vi har inddelt børnene i små grupper, hvor de fire drenge er delt ud på to grupper, sammen med nogle elever som de allerede har en god social relation til. Vi arbejder med stations-undervisning hvor de arbejder med 3 forskellige ting og skifter hvert 20 min. Denne rammesætning og struktur anvendes i alle fag.

Ex. I dansk:   1-læsning,  2- dansk spil, 3- skrive opgave og skifter aktivitet når timetimer lyder. 2 grupper i klassen og 1 gruppe sidder i stillerum. Det er opgaver alle kan løse og med variation.

Med afsæt i ovenstående har vi i alle fag haft fokus på:

De faglige krav  - tilgodeses børnenes læringsforudsætninger? Zonen for nærmeste udvikling, differentiering, variation og mulighed for pauser?

Klasseledelse – er det tydeligt for børnene hvad vi voksne forventer? Tydelig rammesætning, struktur og opgaveintroduktion?

Rutiner og genkendelighed -  Bruger børnene uhensigtsmæssig meget energi på at afkode kontekst? Har vi voksne en fælles struktur og praksis på tværs af fag?

Graden af stilladsering – Har børnene de fornødne strategier/kundskaber/færdigheder til at løse opgaven

Fysisk miljø – Hvilke læringstilgange muliggør klasselokalet, kan vi ændre på indretningen og tilgodese forskellige måder at arbejde på?

Voksenrelationer – Har barnet oplevelsen af at blive set af de nære voksne, oplever børnene deres egen værdi?

Adgang til børnefællesskabet – har de 4 drenge mulighed for at indgå i samspillet med de andre børn, kan vi voksne hjælpe med at skabe den adgang.

Kulturen – hvilke værdier og normer præger kulturen i klassen, hvordan skaber vi plads til forskellighed?

Børnefællesskabet – Hvad er vi sammen om, hvad er vores klassekontrakt? Hvad er legitimt at gøre her og hvordan vil vi gerne have det sammen.