# data[].attributes.body
Det är tillåtet att bädda in en video från youtube. Du behöver inte ta reda på om den som laddade upp videon på youtube bröt mot upphovsrätten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det första banbrytande avgörandet från EU-domstolen avseende länkning till upphovsrättsligt skyddade verk kom redan 2014 och EU-domstolen konstaterade då att länkning till verk som redan är fritt tillgängliga på internet under vissa förutsättningar kan vara tillåtet. Den 8 september 2016 kom uppföljaren där EU-domstolen tog ställning till vad som gäller om det upphovsrättsligt skyddade verket olovligen tillgängliggjorts på den länkade webbplatsen. Många frågetecken kring vad som gäller vid länkning har med andra ord retts ut, men det går helt klart att konstatera att vissa frågetecken fortfarande kvarstår.
Överföring till allmänheten
Den upphovsrättsliga ensamrätten innefattar en uteslutande rätt för rättighetshavaren att förfoga över det skyddade verket genom att framställa exemplar av det och genom att göra det tillgängligt för allmänheten, t.ex. genom så kallad "överföring till allmänheten". Enligt direktiv 2001/29/EG ("Infosoc-direktivet") ska begreppet "överföring till allmänheten" ges en vidsträckt tolkning, men begreppets innebörd och omfattning preciseras inte närmre i direktivet utan har istället utkristalliserats genom EU-domstolens praxis.

EU-domstolen har slagit fast att begreppet består av två förutsättningar som båda måste vara uppfyllda för att en intrångssituation ska föreligga: det ska ha skett en "överföring" av verket och överföringen ska ha skett till "allmänheten". Förutsättningarna ska bedömas i varje enskilt fall mot bakgrund av flera kompletterande och av varandra beroende kriterier, bl.a. omständigheten att den påstådda intrångsgörarens agerande är nödvändigt i sammanhanget och huruvida dennes agerande var avsiktligt. Kriterierna ska tillämpas både individuellt och med hänsyn till deras inbördes samspel.

För att förutsättningen "överföring" ska anses uppfylld räcker det till exempel om verket görs tillgängligt för en publik på ett sådant sätt att de personer som tillhör publiken kan få tillgång till verket. Det spelar däremot ingen roll om personerna i fråga faktiskt utnyttjar den möjligheten. Förutsättningen "allmänheten" avser i sin tur ett obestämt antal potentiella mottagare och förutsätter ett relativt stort antal personer.

Länkning och överföring till allmänheten
I förhandsavgörande den 13 februari 2014 i mål C-466/12 (Nils Svensson m.fl. mot Retriever Sverige AB, nedan kallat "Retriever-domen") konstaterade EU-domstolen att tillhandahållandet av länkar till upphovsrättsligt skyddade verk ska anses utgöra tillgängliggörande och därmed "överföring" enligt Infosoc-direktivet. Målet rörde länkning till artiklar som fanns fritt tillgängliga på en nyhetssajt och vilka tillgängliggjorts med rättighetshavarnas tillstånd.

I samma avgörande konstaterade domstolen även att en överföring genom länk till en annan webbplats avser samtliga potentiella användare av webbplatsen och därmed riktar sig till ett obestämt och relativt stort antal mottagare.

Domstolen konstaterade att under sådana förhållanden ska länkningen anses utgöra en överföring till allmänheten i viss bemärkelse, men domstolen konstaterade även att det krävs att överföringen sker till en "ny publik" för att "överföring till allmänheten" ska anses föreligga i den mening som avses i Infosoc-direktivet.

Ny publik
Det krävs alltså att det skyddade verket ska ha överförts antingen genom en ny teknik eller till en ny publik. Med ny publik avses en publik som rättighetshavarna inte beaktade när de lämnade sitt tillstånd till den ursprungliga överföringen till allmänheten.

Om det aktuella verket tillhandahålls fritt på den ursprungliga webbplatsen innebär en länk till webbplatsen alltså varken ny teknik eller ny publik. I Retriever-domen påpekar domstolen att det hade varit annorlunda om tillgången till verken varit begränsad på något sätt, t.ex. genom någon form av betalfunktion, och länken gör det möjligt att kringgå sådan begränsning. Kan länken användas som ett hjälpmedel för att kringgå begränsningar av tillgången till verken sker överföringen till en ny publik, vilket innebär en "överföring till allmänheten" i den bemärkelse som avses i Infosoc-direktivet.

Vill man som rättighetshavare skydda material på sin webbplats är alltså det mest uppenbara sättet att begränsa tillgången till materialet på något sätt, t.ex. genom en betalvägg eller genom någon form av medlemskap.

Olika typer av länkar
I såväl Retriever-domen som i beslut den 21 oktober 2014 i mål C-348/13, (BestWater International GmbH mot Michael Mebes och Stefan Potsch, nedan kallat "BestWater-beslutet"), konstaterar EU-domstolen att tolkningen av begreppet "överföring till allmänheten" inte påverkas av vilken länkmetod som används. Med andra ord saknar det betydelse om det rör sig om en länk genom vilken användaren dirigeras till den länkade webbplatsen respektive s.k. framing där det länkade innehållet visas direkt på den länkande webbplatsen och därmed utan att användaren dirigeras till den länkade webbplatsen.

Länkning till material som tillgängliggjorts på ett otillåtet sätt
Både Retriever-domen och BestWater-beslutet handlar om fall där länkningen skett till verk som gjorts tillgängligt med rättighetshavarnas tillstånd. Den omständigheten att länkningen sker till verk som tillgängliggjorts på den länkade webbplatsen utan rättighetshavarens tillstånd prövades först genom förhandsavgörande den 8 september 2016 i mål nr C-160/15 (GS Media mot Sanoma Media Netherlands m.fl., nedan kallat "Sanoma-domen"). Målet rörde länkning till Playboybilder som tillgängliggjorts utan rättighetshavarnas tillstånd och inte heller hade tillgängliggjorts på något annat sätt av rättighetshavarna själva.

EU-domstolen började med att konstatera att även här måste en individualiserad bedömning göras och det kan inte per automatik anses föreligga en "överföring till allmänheten" bara för att den aktuella länken hänför sig till ett verk som tillgängliggjorts utan rättighetshavarens tillstånd. Detta bland annat för att internet och länkning på internet är av viktig betydelse för yttrandefriheten och informationsfriheten, samt att det kan vara svårt för enskilda som i detta syfte använder länkar att avgöra huruvida det länkade verket tillgängliggjorts med eller utan rättighetshavarens tillstånd. Domstolens försök att göra skillnad på olika typer av syften för länkning känns rimlig och är enligt oss en nödvändig avvägning för att skydda viktiga intressen hos enskilda internetanvändare.

Av denna anledning måste man vid den individualiserade bedömningen ta hänsyn till om den påstådde intrångsgöraren känt till eller rimligen borde ha känt till att det länkade verket publicerats utan rättighetshavarens tillstånd. Kan det konstateras att sådan vetskap finns, t.ex. för att rättighetshavaren informerat om detta, så ska "överföring till allmänheten" anses föreligga. EU-domstolen konstaterar vidare att om den aktuella länken tillhandahålls i vinstsyfte så får det förväntas att den som tillhandahåller länken kontrollerar att länkningen inte sker till verk som olovligen publicerats. Därför kan det, så länge inte motsatsen bevisas, förutsättas att vetskap om det olovliga momentet finns hos den som länkar till upphovsrättsligt skyddat material i vinstsyfte.

Det säger sig självt att det kan bli ganska svårt att bevisa att man saknat kännedom om en viss omständighet och det återstår att se om detta ens kommer att vara möjligt i praktiken. Likaså blir varningsbrevet ett effektivt sätt för rättighetshavare att bevisa kännedom både i fallet då motparten försöker bevisa motsaten och då vinstintresse inte kan konstateras.

Allting glasklart?
Många frågetecken kring vad som gäller för länkning har klargjorts genom den rättspraxis som beskrivits ovan. Allt är dock inte glasklart. I Sanoma-domen hade de aktuella bilderna ännu inte tillgängliggjorts på något sätt med rättighetshavarnas tillstånd. Domstolen behövde därför aldrig ta ställning till vad som gäller i ett scenario där bilderna funnits tillgängliga med rättighetshavarnas tillstånd på en webbplats, men länken hänförde sig till en annan webbplats där bilderna tillgängliggjorts på ett otillåtet sätt. Mot bakgrund av Retriever-domen skulle man kunna tolka ett sådant scenario som att en "överföring till allmänheten" inte kan föreligga eftersom överföringen inte kan ske till en ny publik om verket redan finns fritt tillgängligt på internet, även om det är på en annan webbplats än den länkade. Samtidigt vore en sådan slutsats inte helt oprovocerade ur rättighetshavarens synpunkt och det finns även vissa formuleringar i Sanoma-domen som talar för motsatsen. I detta hänseende kan med andra ord ytterligare vägledning från EU-domstolen komma att krävas.

Det finns även andra scenarion där distinktionen av vinstintresse och kännedom inte är lika uppenbar. Ett bra exempel är Googles sökmotor där hela upplägget är beroende av länkar till andra webbplatser. Google bedriver ju helt klart en vinstdrivande verksamhet, men bedömningen av kännedom blir desto mer komplex. Det återstår därför att se hur praxis utvecklas i detta hänseende framöver.

****

# data[].attributes.attachment_link.title
Lankning till upphovsrattsligt skyddat material

# data[].attributes.attachment_link.description
Det första banbrytande avgörandet från EU-domstolen avseende länkning till upphovsrättsligt skyddade verk kom redan 2014 och EU-domstolen konstaterade då att länkning till verk som redan är fritt tillgängliga på internet under vissa förutsättningar kan vara tillåtet. Den 8 september 2016 kom uppföljaren där EU-domstolen tog ställning till vad som gäller om det upphovsrättsligt skyddade verket olovligen tillgängliggjorts på den länkade webbplatsen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FRÅGA
Hej, jag undrar om man kan bli skadestånds skyldig till en artist om man har skrivit av en fras ur en låttext och publicerat på exempelvis facebook, utan att ange källan? Har något sådant tidigare hänt och vad är i så fall en ungefärlig summa som dömts ut? Hur högt skadestånd skulle en svensk domstol rimligtvis döma ut som högst för ett sådant brott om artisten kräver det? Hur högt skadestånd har en privatperson blivit skyldig att betala för fildelning till upphovsrättsinnehavaren?

Hej och tack för din fråga!

Upphovsrätt regleras i Upphovsrättslagen (URL), se här

Som stark huvudregel så får man inte tillgängliggöra låttexter eller delar av dessa för allmänheten genom att t.ex. lägga upp dem på facebook (URL 2§). Om man gör det ändå så begår man upphovsrättsbrott och man kan då bli skadeståndsskyldig gentemot upphovsmannen (URL 54§).

Enligt URL 23§ så är det dock tillåtet att i citera ett upphovsrättsskyddat verk utan tillstånd från upphovsmannen under förutsättning att det sker i enlighet med god sed. Att citera någon fras ur en låttext på facebook är alltså för det mesta okej så länge citatet inte är för långt. Undantaget gäller dock inte rätten för upphovsmannens rätt att få sitt namn utsatt utan man måste alltid sätta ut upphovsmannens (URL 3§ och 11§). Om man inte sätter ut upphovsmannens namn så kan man bli skadeståndsskyldig. Vad gäller storleken på skadeståndet så är det fråga om ett ideellt skadestånd och de brukar inte uppgå till särskilt höga belopp utan brukar stanna vid några tusenlappar.

Vid skadestånd för fildelning så kan summan dock uppgå till betydligt högre belopp eftersom skadeståndet då beräknas på grundval av upphovsmannens ekonomiska intressen. Det högsta skadeståndet som dömts ut i Sverige dömdes ut i Pirate bay-målet där grundarna ålades att betala ca 46 miljoner kronor till upphovsmännen (HovR B 4041-09).

Med vänliga hälsningar

Pierre Olsson

# data[].attributes.attachment_link.title
Citera låttexter på Internet och storlek på skadestånd för upphovsrättsbrott - Immaterialrätt - Lawline

# data[].attributes.attachment_link.description
FRÅGA Hej, jag undrar om man kan bli skadestånds skyldig till en artist om man har skrivit av en fras ur en låttext och publicerat på exempelvis facebook, utan att ange källan? Har något sådant tidigare hänt och vad är i så fall en ungefärlig summa som dömts ut?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Better Sharing, Brighter Future

"Twenty Years of Creative Commons (in Sixty Seconds)" by Ryan Junell and Glenn Otis Brown for Creative Commons is licensed via CC BY 4.0 and includes adaptations of the multiple open and public domain works. View full licensing and attribution information about all works included in the video on Flickr.

Creative Commons is an international nonprofit organization that empowers people to grow and sustain the thriving commons of shared knowledge and culture we need to address the world's most pressing challenges and create a brighter future for all.

Learn more

The nonprofit behind the licenses and tools the world uses to share

For over 20 years, Creative Commons has supported a global movement built on a belief in the power of open access to knowledge and creativity. From Wikipedia to the Smithsonian, organizations and individuals rely on our work to share billions of historic images, scientific articles, cultural artifacts, educational resources, music, and more!

Wikipedia

55+ million articles

Every one of Wikipedia's 55 million plus articles are shared openly and freely using a CC license.

The Met

492,000+ images

All images of public-domain works in the Met's collection are openly available under Creative Commons Zero (CC0).

Khan Academy

100,000+ lessons

Many of the lessons found on Khan Academy are openly licensed under CC-BY-NC-SA.

Wikipedia

55+ million articles

Every one of Wikipedia's 55 million plus articles are shared openly and freely using a CC license.

The Met

492,000+ images

All images of public-domain works in the Met's collection are openly available under Creative Commons Zero (CC0).

Khan Academy

100,000+ lessons

Many of the lessons found on Khan Academy are openly licensed under CC-BY-NC-SA.

Wikipedia

55+ million articles

Every one of Wikipedia's 55 million plus articles are shared openly and freely using a CC license.

The Met

492,000+ images

All images of public-domain works in the Met's collection are openly available under Creative Commons Zero (CC0).

Khan Academy

100,000+ lessons

Many of the lessons found on Khan Academy are openly licensed under CC-BY-NC-SA.

Latest News

Open Culture
Cropped, Open Culture Strategic Workshop by Filipa Alfama, CC BY 4.0

One year after Creative Commons (CC) hosted an exploratory Open Culture Roundtable, in Lisbon, Portugal, which initiated the Towards a Recommendation on Open Culture (TAROC) global initiative, nearly 50 stakeholders from all continents gathered again for a strategic workshop, in Lisbon in May 2024. In this blog post, we share a snapshot of key highlights.

About CC

Open Culture, Open Heritage

About CC, Community

About CC

more posts

Images Attribution
view

Open Culture
Cropped, Open Culture Strategic Workshop by Filipa Alfama, CC BY 4.0

One year after Creative Commons (CC) hosted an exploratory Open Culture Roundtable, in Lisbon, Portugal, which initiated the Towards a Recommendation on Open Culture (TAROC) global initiative, nearly 50 stakeholders from all continents gathered again for a strategic workshop, in Lisbon in May 2024. In this blog post, we share a snapshot of key highlights.

About CC

Open Culture, Open Heritage

About CC, Community

About CC

Images Attribution
view

Le Sortie de l'opéra en l'an 2000 by A. Robida - Library of Congress Prints and Photographs Division - Public Domain.

" An Original Theory or New Hypothesis of the Universe. Plate XXXI. ". By Thomas Wright. Public Domain

" Community Needs Care" by Camila Leão for Fine Acts x OBI is licensed via https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0/.

CC staff photos are licensed under CC BY 4.0. Gratitude to Sara Jordan Photography.

# data[].attributes.attachment_link.description
Creative Commons is an international nonprofit organization that empowers people to grow and sustain the thriving commons of shared knowledge and culture we need to address the world's most pressing challenges and create a brighter future for all.

# data[].attributes.body
Copyrightsymbolen, ©, har ingen rättslig betydelse i Sverige. Upphovsrätt uppkommer automatiskt. Många använder symbolen ändå, eftersom den påminner och varnar användare om att bilden är skyddad av upphovsrätten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
När vi på Webbstjärnan går igenom de deltagande sajterna ser vi ofta bilder som inte får användas, till exempel bilder på kändisar. Det är tydligt att bilderna inte är elevernas egna, men samtidigt är de otydligt om de är Creative Commons-licensierade.

Vi ser att elever ofta använder bilder på kändisar, och som vi alla vet är Google fullt med bilder av kändisar. Bildgoogla vilken känd person som helst och du får floder med bilder, bra såväl som mindre bra. Problemet är bara att de flesta av dessa bilder inte får användas. Du måste först kontakta fotografen för att sedan kunna sprida bilderna vidare.

En väldigt bra källa för att hitta bilder på kändisar är Wikimedia Commons. Där är bilderna fria och tydligt markerade med den licens som du får sprida dem under. Vill du använda bilder från Wikimedia Commons gör du så här:

1. Gå till Wikimedia Commons.

2. Sök efter en kändis, tex Håkan Hellström.

3. Välj en av bilderna bland sökträffarna.

4. Klicka på "use this file on the web".

5. Ta länken i "page url" och lägg in i inlägget så bäddas bilden in och markera texten "attribution".

Så ser det ut så här:

Av possan ( Flickr: _DSC9355) [CC BY 2.0], via Wikimedia Commons

# data[].attributes.attachment_link.title
Vill du hitta bilder på kändisar, som du faktiskt får använda?

# data[].attributes.attachment_link.description
När vi på Webbstjärnan går igenom de deltagande sajterna ser vi ofta bilder som inte får användas, till exempel bilder på kändisar. Det är tydligt att bilderna inte är elevernas egna, men samtidigt är de otydligt om de är Creative Commons-licensierade.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi kan glatt konstatera att den tionde omgången av Webbstjärnan har lockat cirka 55 000 elever att delta. Vi stänger registreringen som vanligt den 28 februari men ni har på er till den 15 mars att bli klara med ert bidrag till tävlingen.

För att ha en chans att vinna Webbstjärnan behöver ni tänka på att ha ett innehåll som är kopplat till skolarbetet samt en Om-sida som gärna får innehålla följande information:

en presentation av vilka som bygger innehållet på webbplatsen

syftet med webbplatsen

hur ni förhåller er till upphovsrätten

kopplingen till läroplanen

varför er webbplats ska vinna Webbstjärnan.

Gallringen av bidragen startar den 16 mars och om ni inte har skapat en Om-sida innan dess så kommer er webbplats tyvärr att gallras bort, och då har ni ingen chans att vinna Webbstjärnan.

Lycka till med ert arbete!

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi kan glatt konstatera att den tionde omgången av Webbstjärnan har lockat cirka 55 000 elever att delta. Vi stänger registreringen som vanligt den 28 februari men ni har på er till den 15 mars att bli klara med ert bidrag till tävlingen.

# data[].attributes.body
i tävlingen Webbstjärnan förra året (högstadieklassen)

# data[].attributes.attachment_link.title
Favorithunden | Vi lär oss värdera och hantera information genom att leta efter vår drömhund på nätet

# data[].attributes.attachment_link.description
Drömmer du om en egen hund? Här informerar elever i åk 9 om olika...

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduktion till upphovsrätt  [Animated whiteboard film]