# data[].attributes.body
God kommunikasjon kan dekke flere av punktene i Maslows behovspyramide. Når man blir møtt med aktiv lytting får man en følelse av trygghet og at det du sier er interessant, man er også sosial og i en god samtale blir våre tanker, meninger og følelser anerkjent og du føler deg respektert. Dette gir økt mestring og tro på seg selv.

# data[].attributes.body
I den gode samtalen bruker du åpne spørsmål. Hva- og hvordan-spørsmålene er åpne spørsmål. Åpne spørsmål fremmer refleksjon, kreativitet og ansvarlighet.

# data[].attributes.body
Hvorfor-spørsmål kan hemme samtalen fordi de krever en fornuftig forklaring. Vurdering, gjetting, definering og råd hemmer også samtalen.

# data[].attributes.headline
                         DEN GODE SAMTALEN

# data[].attributes.subject
                         DEN GODE SAMTALEN

# data[].attributes.body
Den vanlige samtalen kjennetegnes av at to likeverdige parter snakker etter tur, dette kalles for turtaking Den ene parten som er den profesjonelle parten, er der for å støtte den andre som vanligvis er barnet. Målet med den pedagogiske samtalen er å støtte barn og unge i å bruke egne ressurser til å nå målene sine.

# data[].attributes.headline
                      DE ULIKE KOMMUNIKASJONSFORMENE

# data[].attributes.subject
                      DE ULIKE KOMMUNIKASJONSFORMENE

# data[].attributes.body
Verbal kommunikasjon- Verbal kommunikasjon er de ordene vi bruker når vi skal formidle et budskap enten muntlig eller skriftlig. Omtrent 30% av oppfattet budskap kommer via ordene vi bruker.

Non verbal kommunikasjon- Er kroppsspråket. Kommunikasjonsforskere mener at omtrent 70% av det budskapet som oppfattes er av kroppsspråket. Blikk sier mer enn tusen ord. Blikk kan både støtte eller svekke kommunikasjonen. Dersom vi ikke ser på den andre, blir vi gjerne opplevd som uinteressert og samtalen går lett i stå. For å bekrefte et budskap bruker vi ofte berøring. Avstanden du har til den du kommuniserer med, forteller hvor nært forhold dere har.

Aktiv lytting- Du viser tydelig med kroppsspråket og verbalt at du hører på hva barnet eller ungdommer har å si. Dette viser du ved å se på den som snakker (øyekontakt), stiller oppfølgingsspørsmål, unngår dobbeltkommunikasjon, barnet står i fokus og anerkjenner det personen sier. Det er viktig å lytte aktivt fordi det føler til glede, trygghet, tillit og det påvirker barnets helse både fysisk og psykisk.

Dobbeltkommunikasjon- Dobbeltkommunikasjon er at man sier en ting, men viser noe annet med kroppsspråket. Dobbeltkommunikasjon forvirrer mottakeren og for barn er dobbeltkommunikasjon svært vanskelig å forholde seg til.

Sirkulærkommunikasjon- Vi er alle ansvarlige for kommunikasjonen som oppstår. Det vi sier påvirkes av samspillet og relasjonene mellom oss. F.eks hvis man er sur på jobb, påvirker det stemningen i avdelingen negativt.

Anerkjennende kommunikasjon-Du viser gjennom kommunikasjonen at du forstår barnet og aksepterer det. Du viser at du prøver å forstå handlingen og det barnet sier. Anerkjennende kommunikasjon er bra fordi barnet føler seg sett, blir møtt med forståelse, barnet får anerkjennelse for sin egen mening og opplevelse og unngår konflikter.

Dialog- Er en samtale der to eller flere prater sammen på en likeverdig måte. Dialog er en positiv kommunikasjonsform, her utvikler vi trygghet og tillit. Dialogen skal fremme forståelse mellom mennesker uten at alle nødvendigvis skal bli enige.

# data[].attributes.body
Støy, tid, mottakers interesse, fordommer, kunnskap om kommunikasjon og troverdighet i budskapet.

# data[].attributes.body
I en kommunikasjonsprosess har vi en sender, en mottaker og et budskap. Senderen er den eller de som vil formidle budskapet. Mottakeren er den eller de senderen prøver å formidle budskapet til. Prosessen kan lett bli forstyrret av mottakeren og senderen misforstår hverandre.

# data[].attributes.body
Å gjøre felles. Det gjør det mulig for oss å dele tanker, følelser og meninger med hverandre.