# data[].attributes.body
B -. hvordan kan det gjøres?

Fokusere på prosess, at veien er like viktig som målet

Vi sitter med en opplevelse av at praktiske fag/programfag er lettere å bedrive dybdelæring vs for eksempel matematikkfaget.

Metodetanker: Kan dette ha noe å si for dybdelæring? Mer praktisk tilnærming i matte også

C - hva hindrer dybdelæring?

Elevkultur- Karakterjaget - veldig fokus på prestasjon i faget, fra tema til tema.

Vanskelig å dokumentere/forklare nivå på dybdeforståelse - fordi profesjonelt skjønn vil komme inn til en viss grad?

Temaer i enkelte fag gjør at det blir umulig å ikke ha temaer og deretter "snittvurdering" av karakterer - eks NF: DNA vs fysikk

Eksamensform har mye å si, begge veier

"Skal igjennom" - har ikke samvittighet til ikke å gå videre - SENTRALGITT EKSAMEN er veldig styrende her.

Læreplanene er for omfangsrike i forhold til timetallet. (matte)

Lærernes bruk av lærebøker - kan ta selvkritikk på bruken her, den hjelper i planleggingen, men kan virke hemmende på noen elever. Hindrer den dybdelæring?

# data[].attributes.body
B)
Samarbeid over flere fag
Samarbeidskultur / tid

C)
Eksamen
Læreplanen
Muligheter for samarbeid

# data[].attributes.body
1
Hvordan lykkes med dybdelæring?

Grunnleggende kunnskap som det kan bygges videre på
Tverrfaglig arbeid
Rike oppgaver
Åpne problemstilliger

2
Hva kan hindre dybdelæring?

Tid
Komfortsonen
Antall planmål
Sentralgitt eksamen

# data[].attributes.body
Gruppearbeid, gruppe 20

Oppgave 1

Rekkeframlegg

norsk :

NEI:  norsk , variasjoner i nivå gjør det vanskeligere med dybdelæring.

JA: produksjon av egne tekster.

Naturfag,vgs :

JA:  inngår i  forklaringer ,spørsmål, videoer

NEI : flere praktiske metoder

Matematikk, uskole:

Ungdomsskole :

Store nivåforskjeller

JA: Læreverket kan bidra til dybdelæring, flere forskeroppgaver

NEI:  Ønsker mer tid til praktisk, iPad er mindre bra enn PC.

Kroppsøving

praktisk

NEI: mye teori - å gå videre, mye kjenne til.

Å kjenne til kan være nyttig i kroppsøving.

JA : se noen sammenhenger, øve på perioder med egentrening.

Uskole

Mat og helse

administrasjon

Nei : ønsker mer fokus på å lage mat, for mye teori om mat

JA: I de tilfellene elevene får lov til å planlegge og lage et sunt og godt måltid selv.

Samfunnsfag, kø og krle :

Samfunnsfag: lett å drive dybdelæring, produserer lærestoff selv ut i fra rammer,

Kø: oppstykket, ønsker aktivitet og lite prat.

Krle: boka og den smale sti.

Generelt :

Bundet av boka, for liten vekt på dybdelæring, ryddig for de som trenger faste rammer.

Dybdelæring forutsetter gode fagkunnskaper og motivasjon hos lærer.

Lærebokas oppbygning kan være en demper på dybdelæring.

Digitale ferdigheter: Fremmer ikke alltid dybdelæring.(strøm på læreboka. Bruk av iPad)

Dybdelæring kan være vanskelig for de elevene som har lærevansker (lett å bruke enkle og konkrete oppgaver)

Det å gå i dybden stiller krav til eleven.

Dybdelæring kan gjerne forutsette en del differensiering slik at elevene kan finne noe som passer for seg.

Å lage egne bøker kan være et virkemiddel. Elevene får et eieforhold til kunnskapen. Måla er forutsetning for boka.

FREMMER DYBDELÆRING:

Godt samarbeid om dybdelæring på skole

Deling mellom lærere.

God kompetanse i faget.

Bruk av metoder som gir elevene et eieforhold til lærestoffet.

Videreføring av gode metoder fra skoleår til skoleår.

HEMMER DYBDELÆRING:

Å ha fag som man egentlig ikke har god kompetanse i.

Lærebokas oppbygning.

For lite prioritering av ikke-basisfag.

Læreplanen legger ikke vekt på det.

# data[].attributes.body
Oppgave 1:
B)
Hvordan lykkes med dybdelæring i egne fag?
- Koke ned formålet med faget for elevene.
- Starte på makro-nivå og bevege seg mot mikro-nivå etterhvert.
- Tørre å gjøre et utvalg av tema i faget.
- Trene elevene på å gi tilbakemelding på det de ikke forstår.
- Praksis gir dybdelæring
- Fokus på de store linjene i fag som samfunnsfag

C)
Hva hindrer dybdelæring?
- Å ikke ha tid til å jobbe tverrfaglig
- «Løpet» mange lærere føler de må igjennom før eksamen (Dette MÅ vi igjennom)
- Ideen om «slik har det alltid vært/slik har vi alltid gjort»
- Dybdelæring kan være utfordrende i språkfag(vanskelig å følge en «oppskrift»)
- Får for lite input fra andre skoler
- Kompetansen om dybdelæring er manglende(mangler gode eksempler)
- Eksamen/tentamen fremmer overflatelæring
- For avhengig av lærebøker

Hvordan kan vi motvirke dette?
- Få tid til å jobbe tverrfaglig på egen skole og sammen med andre skoler
- Få muligheten til å samarbeide i fag på tvers av skolene
- Mer praktisk undervisning
- Ny læreplan med fokus på dybdelæring
- Gå bort fra lærebøker

# data[].attributes.body
Trond Tyssen, Martin Tveita, Marius Ellingsen, Slwomir Waszczuk, Hjørdis S. Ingebrigsten og Wenche Fjeldseth.

# data[].attributes.body
Gruppe 13
Einar Korbøl
Sigrun Fjeld
Per Torbjørn  Verket
Hilde Holen

Dybdelæring: Elever lærer bort det de har lært til andre.
Tverrfaglighet: litteratur kontra virkelighet. Veldig viktig å se sammenhenger.

Til hinder fordybdelæring: ulike nivåer, tilpasset opplæring. Stort pensum, må ta hensyn til eksamen. Tenke godt gjennom hvorfor vi gir lekser og hva som er formålet med leksa, det samme med prøver.

Hvordan motvirke overflatelæring:
Følge læreplan ikke lærebok.
Ha fokus på overordnet mål.
Til hvilken nytte er det å lære dette.
Stille spørsmålet hvorfor i stedet for hva.
Veldig viktig å knytte fortid til nåtid og framtid.

# data[].attributes.body
Oppgave 1A) Utfordring med tid
Oppgave 1B)
- Viktig med trygghet og mestringsfølelse som grunnlag for dybdelæring
-Tverrfaglige samarbeid - flinkere til å samarbeide på tvers av fag. Kjenner for lite til andres fagplaner.
- Helhetlig tenking gjennom skoleløpet, både i eget og andres fag.
- Skolen må også legge mer til rette for samarbeid.
- Utnytte kompetansen til medlærere.
Oppgave 1C)
- Låst av rammer i skolen - f. eks. få flyttet klasserommet utendørs.
- Klagerett, sjekkliste for hva man har vært igjennom.
- Sosiale medier, utfordring både i og utenfor skoletiden. Tidstyv.
- Lærebok til hinder for dybdelæring.

# data[].attributes.body
Oppgave 1 - Dybdelæring
- Mange kompetansemål på lite tid
- Eksamensrettet
- Savner tverrfaglige prosjekter/oppgaver, mangel på samarbeidstid
- Utvikling mot mindre dybdelæring
- Praksis = dybdelæring
- Rasjonelle og kyniske elever, finner enkleste vei til gode resultater på vurderinger
- For mange elever pr lærer
- Mange elever mangler strategier for dybdelæring
-"Det er så mye annet" - elevene sliter med psykiske vansker og mye tid går til samtaler etc

Hvordan kan vi lykkes?
- "Fjerne" temaer som er gjennomgående i flere fag, for eksempel energi. Fokus i naturfag, som også ser temaet fra samfunnsfaglig side
- Jobbe med det samme temaet i flere fag, tverrfaglig samarbeid.
- Annen eksamensordning. Eksamenssituasjonen ligner ingenting i det virkelige livet.
- Hva kan vi gjøre med elevenes sosiale/psykiske? Hva er  skolens ansvar?

Oppgave 2 - Å lære å lære
- I  elevsamtaler: Hvordan lærer du best? Noen vet, men ikke alle. Bevisstgjøre elevene.
- Velge metoder selv ut i fra mål og kjennetegn
- Egenvurdering underveis i arbeidet med et tema
- Mest tilfeldig, lite systematisk, lite bevisst.
- Bruke læringspartnere, grupper - forklare for hverandre.
- iPad med aktuelle apper som kan hjelpe elevene.
- Læreren er bevisst, men usikker på om elevene oppfatter det slik.
- Samtale i klasserommet rundt målene som vi jobber med + samtale om hvilke metoder som elevene liker best
- Variasjon - bruke ulike metoder til ulike temaer for å "treffe alle"
- Vanskelig at elevene ikke har egne bøker som de kan notere i.
- Tydelige mål som vi jobber etter

- Regelmessig og ved start og slutt av tema
- Samtale i klassen: Hvordan ønsker dere å jobbe med dette temaet?
- Elevene velger, men ofte med alternativer
- Avhengig av elevene - alder, modenhet, faglig interesserte og sterke/svake, hvilken time etc. Læreren styrer mer i grupper der elevene er mindre selvstendige.
- Elevstyrt undervisning- elevene organiserer og gjennomfører undervisning.
- Mot slutten av et tema, oppsummere hva de har jobbet med.
- Reflektere bakover = lettere enn å se fremover, hvordan bli bedre/dette får jeg ikke til ENNÅ
-

# data[].attributes.body
Aud Sæthern
Inger Ødegaard
Espen Tronbøl
Jo Håkon Johansen
Hvordan lykkes med dybdelæring i eget fag?
- Kombinasjon av teori og praksis
- FYR- for å vise hvorfor vi skal lære det vi jobber med
-

Hindre for dybdelæring
- læreboka blir styrende
- for mange læreplanmål
-

# data[].attributes.body
Oppgave 1.
B)Hvordan lykkes vi med dybdelæring?
Språkfag: Lære elevene at de skal forstå og gjøre seg forstått, mengdetrening i lesing mht å øve på uttale, samt det å prate høyt. Talenotat på Showbie er et bra instrument der med rom for direkte tbm. Fokus på ordforråd.
Realfag: jobber mye i grupper og forklarer for hverandre. Se vekk fra oppskrifter, formler. Jobber med at det er ok å gjøre feil, lære av feil = Dybdelæring. Her er klassekultur viktig faktor for å tørre å gjøre en feil. Viktig å tåle/tørre det at du ikke forstår.
Helse og oppvekst: presenterer litt stoff først, så må elevene jobbe i par og i mapper. Ulike måter avslutte mappene på. Må tilegne seg mest mulig av stoffet selv og må vise dette frem for andre. Kan velge presentasjonmetode ut fra gitte alternativer, og hvilke krav de skal jobbe etter/kompetansemål.
Fremmedspråk: trygghet i klassen, oppfordrer til å tørre å gjøre feil, rose feil - med oppfølgende veiledning. Tydelige paralleller mellom nytt språk og eget språk.musikk, sang og mengdetrening, konkurranser. Dette er veldig avhengig av Klassekultur
C)

Tenker at det er lærer som skaper overflatelæring, ettersom elevene tilpasser seg ofte lærer. Hvordan læreren jobber med vurdering kan fremme overflatelæring. F.eks kapittelprøver, der elevene reproduserer kun kapitteltekst, uten å ha tilegnet seg kompetansen innen emnet. Dersom lærerne tørr å være mer kreative, fremfor å kun repetere det de sier- bruke seg selv mer, med mål om å treffe flere av elevene.
Faglærere som bevisst viser elevene ulike læringsstrategier, vil hjelpe elevene i å finne sin måte å lære på. Dette kan fremme både dybdelæring og fungere som TPO,der lærer treffer bredere med sitt budskap ettersom elevene får lære ulike metoder å tilnærme seg stoffet på.
Tverrfaglig samarbeid kan motvirke dette. Bli mer bevisste på å koble flere fag inn i samme tema.
Eks. Innen Helse, blir det vanskelig å snakke om kommunikasjon som et eget tema.
Det kan oppleves enklere å trekke inn flere fag inn i fremmedspråk, enn det er å trekke fremmedspråket inn i øvrige fag. Det krever at de andre faglærerne har kjennskap til hvordan fremmedspråket kan brukes i eget fag. Bygge motivasjon er grunnleggende faktor for å fremme dybdelæring, ellers blir det vanskelig å se nytteverdien av faget.

Oppgave 2:

# data[].attributes.body
Oppgave 1: Hvordan kan vi lykkes med dybdelæring?
- Elevene må motiveres til å jobbe selv. Veiledning for å ta bedre valg av linje på VGS.
- Gå bort fra det som står i boka.
- Gi elevene i oppgave å tilegne seg enkelte emner på egenhånd, for å frigjøre tid til å gå mer i dybden i felles undervisning.
- Aktivisere elevene framfor å snakke mye selv. Tørre å la elevene tilegne seg kompetanse på egenhånd.

Oppgave 2: Hvordan fremmer rammene overflatelæring?
- Man vet at det kommer en skriftlig eksamen, ofte med svært strenge krav for å få en god karakter.
- Vi faller tilbake til "gamle vaner"
- Læreplanen har for mange kompetansemål

# data[].attributes.body
Gruppe 21
Jan Roger Myhre, Kjersti Strand, Mari Gressberg, Vibeke Jullum og Tone Fredheim

Faktorer som gjør at vi kan lykkes med dybdelæring i våre fag:
- bruke tid på å finne kjernen i det enkelte fag
- sette av tid til jevnlige samtaler i fagseksjoner innenfor det enkelte fag, og gjøre prioriteringer av hva i pensum som skal vektlegges
-frigjøre seg fra å måtte fortelle elevene alt, slik at elevene reflekterer mer sammen
-vektlegge at feiling er nødvendig for utvikling
- skal alle elever gjennom alle deler av pensum i et fag?
-faglærer må være trygg i faget og seg selv
-det må prioriteres å ha faglærere i alle fag
-alle fag må ha fokus på sammenhenger både innenfor det enkelte fag, og i relasjon til alle fag
Faktorer som kan være til hinder for dybdelæring:
-lite tid i hvert fag
-vanskelig å prioritere vekk noe, opplevelse av at vi må gjennom en viss mengde pensum
-ledelsen prioriterer ikke tid til samarbeid mellom lærere
-slavisk bruk av lærebøker
-press med tanke på eksamen, og hva som kreves der

# data[].attributes.body
Hinder:

Tid: samkjøring

Ressurser – voksne

Elever er drillet både fra hjemmet og kanskje også barneskole(?) på prøver og karakterer. Fokus blir på testing og ikke på kompetanse. Elevene er opptatt av overflatelæring.

Timeplanlegging. Sårbarhet rundt fravær, går utover læringsutviklingen.

Motvirke overflatelæring:

Unngå tallkarakterer i stor grad.

Vurdering for læring.

Egenvurdering.

Dialog rundt kompetanse.

Tydelige kriterier som elevene har god innsikt i.

Muligheter:

Jobbe på tvers av fag, samme tema i flere fag – dette betyr at læreplaner også må samarbeides om, styrke hverandre. Lettere på ungdomsskolen.

Læringsstrategier – bevisstgjøre elevene.  Bruke hjelpemidler aktivt og i alle fag.

Alternative læringsarenaer

Tørre å stoppe opp

Se mer til den overordnede delen og kjerneelementer.

Tilpasse seg elevmassen i så stor grad det går.

Rød tråd hele veien.

# data[].attributes.body
Oppgave 1:

A: Rekkeframlegg

Enklere å jobbe med dybdelæring når man har flere timer per uke. God tid til rike oppgaver med flere kompetansemål.

Prøver å se kompetansemål opp mot samfunnet og hverdagen, nåtid og fortid.

Forkaster «oppgulp-oppgaver». Benytter begreper og henviser til temaer vi har gjennomgått tidligere i videre arbeid.

Utfordring er tid, antall kompetansemål, forskjell på fellesfag og programfag når det gjelder tid, i programfag kan man plutselig få oppdrag utenfra, som «stjeler» tid. Elevers forskjeller innen kompetansen kan være utfordrende, positivt og negativt. Bruker en del tid på å nå frem til enkelte elever, motivasjon og læremetoder.

Hvilke spørsmål elevene er vant med å få, påvirker hvordan de tenker og tar inn stoff. Utfordring å få elevene til å anvende fakta, ikke bare ramse opp.

Vanskelig å si at man jobber nok med dybdelæring. Man ønsker eller trenger alltids mer sammenhengende tid.

Et ønske er å ha fagdager f.eks. en dag i måneden.

B: Hvordan kan vi lykkes med dybdelæring?

Gjøre elevene bevisste på at dette vi går igjennom nå skal vi bruke videre i skolen. I tillegg vise elevene hvordan denne kunnskapen kan anvendes i samfunnet nå og i framtida.

Forberede elevene til høyere utdanning og yrkesliv. Verb som brukes nyttig: å redegjøre og å drøfte

Kutte ut lekseprøvene. Mange elever ønsker oppgaver fremfor prøver.

Jobbe for at elevene skal prioritere skolen. For å få til dette kan vi engasjere de foresatte enda mer i skolen. Gjøre de foresatte mer bevisst på hva som gjennomgås og type vurderingssituasjoner. Gi elevene i oppgave å snakke om temaet eller oppgaven hjemme.

Ambisiøse elever får tilgang til høyere litteratur. Lærelyst.

Øke leselyst: Klassen leser samme bok og diskuterer innhold. Sammenligne bok og film. Relaterer til eget liv. Se at man kan få mye ut av en bok.

Løs opp timeplanen – gi flere muligheter.

Leksehjelp, studieverksted. Gi elevene mulighet til å forberede, diskutere, fordype seg i fag osv. Sette opp regnekurs, lesekurs m.m. til elever, uansett nivå.

Færre elever per lærer. Større rom for diskusjon, hver elev har større mulighet for å bli hørt og sett, tørre å reflektere i plenum.

Mindre undervisning på skolen, mer arbeid og utforsking mens lærer er til stede. Maks 15-20 minutter på undervisning, deretter diskusjonsoppgaver, elevene sitter i grupper og reflekterer, drøfter, lærer går rundt og stiller spørsmål, veileder, utfordrer osv.

Oppgaver på tvers av fag.

C: Ulike faktorer kan hindre dybdelæring.

Regelverket er for rigid, gi oss muligheten til å være lærer. Nå er det for formelt og regelstyrt. Mye som skal dokumenteres – tar tid fra undervisning.

Friheten til hver enkelt lærer er innstrammet. Ønsker å ta i bruk andre arenaer enn klasserommet i tillegg til at ledelsen stoler på at vi gjør det vi skal gjøre.

# data[].attributes.body
Charlotte Kolstad
Anne Kari Ødegård
Rune Johannes Østbø
Morten Nysveen
Kari Aasen
Trude Eftedal Høgstedt

Oppgave 1
A. Rekkefremlegg

B. Diskuter hvordan man lykkes med dybdelæring i egne fag
- Praktisk tilnærming av fagstoff, knyttet opp mot den studieretningen de går.
- Repetisjonen elevene får fra barneskolen til videregående. Elevene jobber med kjernen i faget gjennom alle år, de utvikler ettervert forståelse for hvordan de kan anvende faget. Fokus på resonnere og se sammenhenger på tvers av fag.
- Bruk av eksempler fra arbeidslivet som får elevene til å tenke selv.
- Gir elevene små og store oppgaver som får de til å anvende fagstoffet. Bruker sjelden oppgaver fra læreboken, lager egne oppgaver som "tvinger" elevene til å tenke selv.
- Henter frem kunnskap de har lært tidligere i samme fag eller andre fag, viser elevene hvordan vi bygger opp kompetanse med å tilegne seg litt og litt kunnskap. Dybdelæringen skjer ikke i en periode, men jevnt over et skoleår/gang

C. Overflatelæring
- Opplever at elevene har et "fixed mindset", opplever at det er vanskelig å få elevene bort fra denne tankegangen.
- Noen elever blir fort frustrerte hvis det ikke er et rett eller galt svar, de ønsker gjerne å få svaret hos læreren
- For dårlig tid, for korte undervisningstimer, timer som går bort til andre aktiviteter
- Sentralgitte eksamener legger føringer for hva elevene MÅ kunne til eksamen
- Noen elever er på for lavt nivå for å drive med dybdelæring, de har ikke nødvendig kunnskap på plass for å kunne drive med dybdelæring på en hensiktsmessig måte. Alle kan drive med dybdelæring på sitt nivå, men dette er ofte vanskelig å få til i et klasserom hvor det er store nivåsprik.
- Klassestørrelse kan være hinder for dybdelæring

Oppgave 2
D. Hvor forte zoomer elevene ut i læringsarbeidet?

C. Hvordan kan elevene medvirke i læringsaktiviteter?

D. Hvor ofte og hvordan bør vi la elevene reflektere over deres kompetansebygging?

# data[].attributes.body
Anne Sofie Fagernes
Kari Anne Breisjøberget
Fredrik Lindberg
Trine Muller

# data[].attributes.body
(alle tilstede)
Hvordan lykkes med dybdelæring?:
Gi blaffen i målet om å få stort volum på det elevene skal lære (Udirs fagplaner).
Finn mulighetene til å jobbe tverrfaglig.
La elevene komme med temaer de er interesserte i.
Lag reelle/fiktive situasjoner (rollespill/skuespill/tablåer osv.) for å variere undervisningen og øve på å anvende kunnskapen.

Hva hindrer dybdelæring?
«Pensum»-volum.
Eksamensjag.
Liten variasjon, ensidig fokus på fakta

# data[].attributes.body
Amani Ben Hassan, Elena Svensson, Anne Stenshol, Simen T. Aasvestad, Karianne M. Eriksen, Ole Martin Sagen.

A: Rekkeframlegg

B: Diskuter hvordan man kan lykkes med dybdelæring i egne fag:
Yrkesfag - ha hele økter som heter programfag. Ikke dele innprogramfag i småfag.
At man følger elevene gjennom flere år.
Ha fokus på hva eleven virkelig har nytte av - kutte ut "unødvendigheter"
Gi rom for at eksamen ikke skal være lik for alle. Det bør være rom for forskjelligheter.
Fagdager kan være nyttig i noen fag.
En viss form for nivådeling.

C: Diskuter hvordan både regelverk og lærernes egne tankesett kan fremme overflatelæring - hvordan kan vi motvirke dette:
Det forventes at alle skal være like. For eksempel ved at sensorene ved eksamen er fra forskjellige skoler. Dette gjør at alle må kjøre samme temaer for at eksamen er lik for alle.
Store prøver/eksamener kommer fra sentralt hold og gjør at alle må igjennom det samme og "kunne" det samme. Alle Skal bli vurdert likt.
Gir ikke rom for individuell forskjeller i undervisingen.

# data[].attributes.body
Jan Sviggum Hansen,, Anne Line Sandvold, Henning Nordseth, Caroline Seyfarth Opsahl, Brita Rønning
Fravær:

Ingeborg Heinrich
Kjerstin Haaland

Oppgave 1:
A. Rekkeframlegg

B. Diskuter hvordan man kan lykkes med dybdelæring i egne fag.
Matte:
- færre forskjellige temaer
- sentralgitt eksamen styrer mye, liten del som krever anvendelse og evne til å resonnere
KØ:
- fokus på færre temaer(mulighet til å velge)
- organisering internt på skolen
- fokus på grunnleggende prinsipper i alle aktiviteter
Generelt:
- Jobbe tverrfaglig
- Ha et blikk på de andre fagene, lærerne må samarbeide på tvers av fag
- tørre å bruke litt tid
Yrkesfag:
- tverrfaglighet, yrkesretting, virkelighetsnær undervisning/oppgaver
- variasjon

C. Overflatelæring: hva er det og hvordan motvirker vi dette?
Det blir overflatelæring når:
- du er redd for å ikke gå gjennom alt
- dokumentasjonskrav/ klagemuligheter
- lar læreboka styre
Kan motvirkes ved:
- gi rom for refleksjon
- kunne diskutere med medelever
- gi elever eks på når elevene kan få bruk for/anvende kompetansen

# data[].attributes.body
Anne Grete Lysne, John Arne Holtet, Sissel Trosholmen, Evy Trøhaugen, Mona Sveløkken Johansen
Oppgave 1:
A./B:  Rekkeframlegg
Elevene kan endel fra VG1. Undersøker hva de kan og hvordan vi skal gå videre. Bruker endel tankekart. Vellykket for 70% av elevene - resten må vi hjelpe ekstra. Kan gå litt fort i svingene når vi jobber praktisk, men tar igjen dette i teorien. Begynner med det grunnleggende og jobber oppover. Ikke alle kommer gjennom det samme - må tilrettelegge i forhold til hvilke kompetansemål elevene når. Kanskje enklere fordi det er et praktisk fag (Restaurant og matfag), og det faller naturlig med dybdelæring. Tida er ikke alltid tilstede i de mer teoretiske fagene. Eksempel fra ernæringslære i naturfag: elevene må ha grunnleggende ferdigheter og så gå i dybden stein for stein for å vurdere seg sjøl og andre. Samtaler rundt fagstoffet og  å hente inn eksempler på hva de kan og sette dette i sammenheng, gir dybdelæring. Viktig å se sammenhengen mellom overflatelæringa og detaljene som gir grunnmuren til dybdelære, og ikke bare kaste overflatelæringa overbord. I kroppsøving prøver vi å ha aktiviteter som favner om mange som flest mulig kan finne morsom og drive med seinere. Når dette gir mestring kan det gi varig idrettsglede og ta vare på kroppen og ha et sunnere liv. Veiledning i å ta vare på egen helse og kropp gjennom egentreningsopplegg, og målet er å gi en gnist til å like å bruke kroppen og ta fram dette seinere. Flipped classroom kan gi dybdelæring ved at elevene møter forberedt til time og har gitt tilbakemelding om hva de trenger hjelp til sjøl for å komme seg videre. Det kan være lettere å gi veiledning slik at elevene kommer seg ordentlig ned i dybden. Blir litt hindret av både klassestørrelse og tid til disposisjon innimellom. Kanskje viktig å legge bort endel av testene og karakterene i ungdomsskolen? Videregående sliter med "avlæring" i forhold til at elevene er skikkelig opphengt i om det blir karakter.
C: Overflatelæring : hva er det og hvordan motvirker vi dette
Antall timer i faget sett i sammenheng med antall kompetansemål kan gjøre det vanskelig å komme i dybden. Formuleringene i kompetansemålene styrer læringa. Dersom det står mye "kjenne til" i kompetansemålene blir dette bare overflatelæring.

Vi må bli flinkere til å se det sentrale i faget og prioritere disse områdene. Gruppestørrelsen og spriket mellom elevene innad i gruppa vanskeliggjør dybdelæringa. Eksamen blir litt styrende. Vi blir litt for ofte hengende i det kjente pga konservative tankesett. Å få se sammenheng mellom utplasseringer ute i bedrift og teorien de lærer på skolen er positivt og god læring. Tenke tverrfaglig, og gjerne få mer forslag til tverrfaglige FYR-oppgaver.

# data[].attributes.body
Ole Johnny Snekkerbakken, Rigmor Birkeland, Kenneth Ruiz-Davilla, Fredrik Vestbekken

Oppgave 1:
A. Rekkeframlegg

B. Diskuter hvordan man kan lykkes med dybdelæring i egne fag.

-Sette læringsemnene i perspektiv
-gi eleven reelle eksempler
-erfaringslæring
-forstå hvorfor de lærer det de lærer og hva de kan bruke det til.

C. Overflatelæring: hva er det og hvordan motvirker vi dette?

-Ta seg tid til å la elevene fordype seg i emner de selv er interessert innenfor tema
-Variere undervisnings-metodene
-Variere i vurderingsform
-Ikke la læreboka være styrende
-Veileder, Lærer og foreleser -

# data[].attributes.body
B. Hvordan lykkes med dybdelæring? (sett opp punktvis)

- Vise elevene hva "sluttresultatet" skal bli, og hvorfor/hva slags nytte denne lærdommen vil ha
- Peile ut kjerneelementene i faget.
- Sikre at disse elementene bygges opp gradvis.
- Knytte kunnskap og ferdighet opp mot det virkelige liv; hva får du bruk for?
- Knytte kompetansen opp mot andre fag/aspekter ved livet.

C. Hvordan kan  både læreverk og lærernes egne tankesett fremme overflatelæring, og hvordan kan vi motvirke dette?

Læreverket er ofte delt inn i kapitler - avslutter mål - "nå er det lært, da går vi videre". Læreverk i programfag på videregående kan ofte være mer som oppslagsverk. Da er det mer positivt. Lesefag kan ofte være slik at man går igjennom  kapittel for kapittel. Så snur man bunken. Når 10 år har gått, er mye urelevant. Bøkene kan ofte ha med for mye detaljer - viktig å vise elevene hva som er viktig.
Hvis jeg som lærer ikke er godt inne i faget mitt,  kan læreboka bli en trygghet, men jeg ser ikke helheten. Jeg som lærer kan også være "fagidiot", og bli for snever i forhold til å se faget i sammenheng med andre fag og aspekter ved livet. Elektrofag - installere et lys i taket - bringe inn estetikk også, for eksempel.
Bruke læreverket som omvendt klasserom; lese først, se videoer og så videre, deretter forelesning/øvelser med lærer som  veileder. Dette er effektiv metodikk for dybdelæring.
Lærere trenger faglig påfyll, motivasjon, hospitering, være ute i praksis... Kan ellers praktisere i sin egen boble.
Bør også se fagene/programfagene i sammenheng og jobbe tverrfaglig innimellom. Ta skrittene, vi lærere også, ikke kaste på båten det som allerede er, men ta med oss det gode, "dybdelære" dybdelæring, slik at det blir "vårt". Sikre at når skolene går inn i nye prosjekter for forbedring av skolen, at vi ser dem i sammenheng, som redskaper vi har med oss inn i den overordnede pedagogiske plattformen.
Eksamen er utslagsgivende for hva vi underviser også, styrer oss.

# data[].attributes.body
Oppgave 1
B) Hvordan kan vi lykkes med dybdelæring i våre fag?

Langsiktige mål

Tverrfaglige temaer over en periode

Samarbeid mellom faglærere

Elevens læringsaktivitet i sentrum – ikke formidling

Fleksibel timeplan - muligheter for lange nok økter

Arbeidslivsrelevante prosesser

Våge å prøve og feile

Koble fag og teori til livsmestring på lang sikt

C) Hva kan hindre dybdelæring?

Eksamen

Timeplantenkning

Lærerens sammensatte og krevende oppgaver

Manglende forankring i ledelsen

Manglende felles tenkning blant kollegaer

Kortsiktig vekting av læringsutbytte

Forankring i samfunnet forøvrig

Lærerens kompetanse

Hvordan kan vi motvirke overflatelæring?

Ved å være engasjerte lærere som vil påvirke vår egen skole

Som faglærere se faget som helhet og målene i sammenheng

# data[].attributes.body
Oppgave 1B)

Hvordan lykkes med dybdelæring?

- Tverrfaglighet
- Tenke annerledes i forhold vurdering (F eks fagsamtaler)
- Større/«rike» oppgaver/aktiviteter med flere elementer (både teoretisk og praktisk)
- At fagene skal ses i en helhet

Oppgave 1C)

Faktorer som hindrer dybdelæring?

- Overordnede rammer (Eksamensformer)
- Forventninger (fra elever/foreldre)
- Dokumentasjon/vurderingsgrunnlag
- Tid

Tankesett som fremmer overflatelæring?

- Trygt å ha noe konkret å holde seg til (f eks læreboka)
- Rammer og regler
- Tid
- Kulturen som er satt på den enkelte skole

Motvirke overflatelæring:

- Det må løftes opp som et større tema til f eks skoleeier/skoleledelse
- Tørre å være «rampete» - Alle tør, alle sier ja
- Felles enighet i kollegiet

Oppgave 2

D)

1. - Bør gjøres hyppig, på starten av året, i starten på et nytt tema, oppsummering, i hver undervinsningsøkt.
- Knytte skole opp mot noe som er kjent for elevene, vise og forklare hvorfor man gjør deg man gjør.
- Skape engasjement og nysgjerrighet
- Hva motiverer
- Valg av type vurdering, arbeidsmetoder, reflektere

# data[].attributes.body
Endre Nesset, Cristina Getz, Jim Roger Veland.

1.B Hvordan lykkes med dybdelæring?
- Ved god overflatelæring kan en etterhvert oppnå ønsket dybdelæring. Det å skape et godt faglig fundament ved å tenke prosess fremfor umiddelbare resultater.

- Det å motivere elevene i forhold til opplegg og tema.

- Tid til samarbeid mellom fagseksjoner. Tverrfaglighet.

- Mtp tid: Tenke på sammenslåing av flere mål i arbeidet med et tema. (Mål fra flere fag.)

- Tilbakemelding/veiledning/felles gjennomganger. Se på formen på tilbakemelding/veiledning.

- Vurdere bruken av lærebøker og andre kilder. Hvordan gi nyttig, riktig og motiverende kunnskap/kompetanse.

1.C
- Eksamensformen.
- Formatet på læreverkene.

# data[].attributes.body
Torgrim Johansen
Anita Møller
Hilde Gretteberg

A: Rekkeframlegg:
Refleksjoner blir lagt fram utifra våre egne fag og profesjoner. Programfaglærere jobber mye tverrfaglig og på en slik måte som  ble fremstilt i auditoriet.
Hilde jobber i ungdomsskolen og har fagene arbeidslivsfag og K&H. Her vektlegges i stor grad samarbeid og mål fra programfag i vgs. Anvendelse av kompetanse er noe som er en stor del av disse to fagene.

B: Hvordan lykkes med dybdelæring?

Variasjon av metoder og læringsstiler

Tørre å legge bort læreboka

Jobbe tverrfaglig og se den store sammenhengen

Tørre å kutte ut bruk av tallkarakterer som vurderingsform

Bruke veiledning og tilbakemeldinger i langt større grad

Må bort fra den gammeldagse eksamensformen da den er ned på det minste detaljnivå og ikke formålsstyrt

fast arbeidstid for lærere vil føre til mer samarbeidstid som igjen fører til bedre dybdelæring

C: Hvilke faktorer hindrer dybdelæring?

Sentralgitte eksamener

"slik har vi alltid gjort det"

Organisasjonskultur kan være hemmende

For lite samarbeidstid tvers på fag

Kultur på arbeidsplassen, et slags hierarki. Noen få bestemmer alt

Lærere som ser kun sitt fag uten sammenheng med andre fag

klager

# data[].attributes.body
( Gunhild, Andreas, June, Johanna, Jarle, Mariusz og Morten)
B) Dybdelæring
Punktene vi ble enige om:

Tørre å bruke læreboka annerledes. Læreboka bør betegnes mer som en kilde i jobbinga med dybdelæring.

Bør trekke flere emner sammen og se ulike emner i sammenheng.

Jobbe mer tverrfaglig.  Lærere samarbeide mer for å organisere og legge til rette for å få til dette.

Endre kulturen blant lærere for å jobbe fram et profesjonsfellesskap som har fokus på dybdelæring. Dette krever omstrukturering og omprioritering av læreres tidsramme.

C)Dybdelæring/Overflatelæring
Regelverk/ Tankesett
Hvordan motvirke dette?

Klageadgangen for elevene kan være en faktor som hemmer lærere i å "gå litt utenfor rammen" slik som Egil Hartberg oppfordrer til. Vi må sørge for å legge opp til en vurderingsprakis på skolene som sikrer god dokumentasjon for karaktersetting av dybdelæring.

# data[].attributes.body
(Bente Sigernes
Christin Thorsberg
Aina Paulsrud
Hanne Syverstuen)
A. Rekkeframlegg
Eks fra engelsk, tema amerikansk kultur,"Ville Vesten", Native americans. Har jobbet med dette temaet tverrfaglig,  bruker musikk inn i dette teamet. har jobbet med dette i 7 -8 uker. (U- skole)
Norskopplæring for fremmedspråklige (U-skole). Bruker lang tid, repeterer mye.
Historie og engelsk. Forstå verden rundt seg. Skape engasjement. Se opp fra læreboka. Bruker fordypningsoppgaver. Prøver å få elevene til å se helheter og sammenhenger i de ulike temaene.
Programfag Vg2, HO. Praktiske oppgaver, tar utgangspunkt i case fra virkeligheten. Tverrfaglige oppgaver. Situasjoner fra praksis.

B. Diskuter hvordan man kan lykkes med dybdelæring i egne fag.
Variere læringsstrategier.
Jobbe mer tverrfaglig og temabasert.
Trene opp elevene til å jobbe mer med refleksjonsoppgaver i mindre oppgaver først.
Kutte ut puggeoppgaver.

C. Hvordan kan både lærerverk og lærernes egne tankesett fremme overflatelæring, og hvordan kan vi motvirke dette?
Læreverkene har ofte småtekster. Mye overflatelæring. Å følge boka og gjøre "puggeoppgaver" hindrer dybdelæring.
Karakterfokus hindrer dybdelæring.
Nedbryting av kompetansemål i  små enheter er med på å hindre dybdelæring.