# data[].attributes.body
Ola Svorkdal Hess

Læringsteorier har en stor betydning i en lærers arbeid, da den praktiske tilnærmingen til lærerutøvelsen alltid vil kunne analysers tilbake til en teori eller flere. Det vil si at selv om vi som lærer ikke bevisst tenker læringsteorier når vi utformer vår undervisning, så vil det ligge der. Dersom vi da har kompetanse om læringsteori kan vi i større grad kunne bevisst bruke dette i praksis. Som all annen teori vil det sjelden være slik at det kun er den ene eller den andre som brukes, men grader av hver enkelt. Og siden alle teoretiske tilnærminger har sine sterke og svake sider er kunnskap om dette nyttig, slik at undervisningen best mulig kan tilpasses alle.

Elever er forskjellige, har forskjellige utgangspunkt for læring, og ulike kognitive tankesett, som gjør at en teoretisk tilnærming kan passe bedre enn en annen for akkurat den eleven. Dersom vi mener alvor med TPO, bør derfor læringsteorier være noe vi har med oss som lærere.

God innsikt i læringsteori tror jeg vil gi bedre og mer fleksible lærere, som greier å se enkeltelevers behov og læringsmønstre. Det kan bidra til at lærere i mindre grad må «prøve og feile» seg frem til hva som fungerer. Og da kanskje få mer motiverte elever, som unngår å få negative opplevelser knyttet til læring.

# data[].attributes.body
Gjermund Kvåle Jordheim

Innsikt i læringsteorier er viktig for å forstå elevers ulike tilnærming for å tilegne seg kunnskap. En lærer har gjerne selv kanskje god erfaring med en eller to typer læringsteorier fra sin egen skolegang og utdanning. Det er allikevel viktig som lærer kunne være allsidig og forstå at elevene ikke lærer likt og har ulike behov. Ved å bli godt kjent med læringsteoriene har man muligheten til å kunne variere undervisningen i større grad, og dermed forhåpentligvis treffe flere av elevene med undervisningsmetodene.

Nettopp det å kunne være allsidig som lærer er et viktig trekk. Undervisningen bør være tilpasset elevgruppa som undervises, ikke tilpasset den som skal lære bort. Det handler kanskje derfor om å ikke bare være kjent med ulike læringsteorier, men også å ha erfaring med bruk av disse for å kunne bli tilfredstillende allsidig. Det er derfor viktig å stadig forsøke ulike tilnærminger til elevene for å ikke "gro fast" i ett spor. På den måten kan læreren bidra til økt motivasjon, at undervisningen når fram hos en bredere andel av elevene.

# data[].attributes.body
Hanne Therese Johansen

Læringsteori er viktig for lærerens arbeid i skolen, grunnen til dette er fordi den gir innsikt i hvordan mennesket lærer og dermed innsikt i hvordan læreren best jobber for at elevene skal få størst mulig utbytte av undervisningen. Når læreren har en dypere forståelse for dette er det også lettere for læreren og ta med seg undervisningen ut f.eks. eller benytte seg av andre midler enn den klassiske tavleundervisningen for å lære bort. Ved å kjenne til de forskjellige teoriene kan læreren selv plukke ut forskjellige elementer fra hver teori for dermed å kunne tilpasse undervisning i forhold til klassen eller faget. Innenfor forskjellige fag eller alderstrinn kan læreren gjøre bevisste valg for hvordan han eller hun skal engasjere og motivere elevene for læring og utvikling.

Da de forskjellige teoriene ikke bare omhandler hvordan man skal undervise, men bygger på forskning rundt hukommelse, kommunikasjon etc. vil man også legge til rette for at elevene kan bygge videre på kunnskapen de tilegner seg i løpet av skolegangen. Læreren får også innsikt i hvilke former for stimuli som påvirker elevene og kan bruke dette for å oppnå bedre klasseledelse bl.a. og dermed bedre undervisning.

# data[].attributes.body
Er læringsteori viktig for en lærers arbeid i skolen? Hvorfor eller eventuelt hvorfor ikke? Begrunn.

Madeleine Johansen

Ulike læringsteorier har ulik forståelse av hva kunnskap er, hvor kunnskapen kommer fra, og hvordan mennesker får eller tilegner seg kunnskap. Dette får konsekvenser for lærerens pedagogiske praksis, og er derfor viktig. En forståelse av at læring skjer via ytre stimuli, slik behavioristisk orienterte læringsteorier hevder, fører til en praksis hvor undervisning er en enveis prosess hvor lærerne «fyller» elevene med kunnskap. Dette virker passiviserende for elevene. En forståelse som derimot forutsetter at læring skjer i samspill med andre, eksempelvis sosiokulturelle læringsteorier, legger opp til en aktiviserende undervisningsform. Gruppe- og prosjektarbeid er typiske læringsaktiviteter i henhold til en sosiokulturell læringsteori. Dette betyr ikke at disse er de eneste «riktige». Sosiokulturell læringsteori vektlegger at læring skjer vekselvis alene, så sammen, så alene igjen. En lærers forståelse av ulike læringsteorier kan øke hans/hennes bevissthet i forhold til hvordan undervisningen kan varieres og tilpasses for å sikre at alle elever får tilpasset opplæring slik de har lovfestet rett til. Samtidig viser forskning at læreres praksis fremdeles henger igjen i gamle mønstre, det vil si tavleundervisning. Dette indikerer at selv om nye læringsteorier har kommet på banen i løpet av det siste århundret så har dette i liten grad påvirket lreres arbeid i skolen.

# data[].attributes.headline
Læringsteori og viktigheten for læreres arbeid i skolen

# data[].attributes.subject
Læringsteori og viktigheten for læreres arbeid i skolen

# data[].attributes.body
Amund Hognestad Jensen

Nettopp fordi det finnes mer enn èn læringsteori syns jeg det er viktig for en lærer å kunne noe om teoriene. Ved å kjenne til ulike syn på læring og forskjellige teorier om hvordan læring skjer, vil pedagogen ha et grunnlag for å være kritisk til sin profesjonelle virksomhet. Mitt synspunkt er at èn eneste teori for læring ikke fungerer i praksis, mennesker lærer forskjellig i ulike kontekster. Jeg tror at man som elev lærer av ulike læringsteorier og at det varierer veldig hva elevene lærer best av. Som lærer er det derfor viktig å kunne mye om disse læringsteoriene slik at man kan være fleksibel i sin læring.
Behavoristisk læringsteori er for eksempel opptatt av at pedagogen er en kunnskapspåfyller, mens kognitiv konstruktivisme mener at eleven konstruerer kunnskapen selv. Sosiokulturelle teorier tar på sin side utgangspunkt i at vi lærer i interaksjon med andre. Jeg tror elever lærer gjennom alle typer læringsteorier, til forskjellige kontekster. Det er derfor opp til læreren å tilpasse undervisningen, og å være god på hva som fungerer på nettopp den elevgruppen man skal undervise til.

# data[].attributes.headline
Er læringsteori viktig for læraren sitt arbeid i skulen? 

# data[].attributes.subject
Er læringsteori viktig for læraren sitt arbeid i skulen? 

# data[].attributes.body
Vilde Handegard

Læringsteoriar representerer ulike syn korleis læring føregår hjå menneske og kva kunnskap er. I løpet av dei siste 100 åra har det vore fleire paradigmeskifte i den norske skulen, kor starten av 1900-talet var sterkt prega av behaviorisme, medan skulen i dag er i større grad prega av konstruktivisme og sosiokulturelle læringsteoriar. Det er ikkje dermed sagt at den norske skulen, med alle dens lærarar har eit konstruktivt og/eller sosiokulturelt perspektiv på læring, men det er truleg overvekt av lærarar som vil plassera seg i denne kategorien. Poenget er at kva læringsteori ein lærar identifiserer seg med, vil òg i stor grad diktera undervisnings- og vurderingsmetode, kanskje ofte ubevisst. Nettopp derfor er læringsteori viktig for ein lærar sitt arbeid. Dersom du tenkjer at elevane har tomme hovud som du skal fylla med kunnskap, så vil du gjerne ikkje nytta induktive læringsmetodar og omvendt dersom du trur at elevane lærer best ved å utforska sjølve, så er det ikkje logisk å stå ved tavla og førelesa for dei. Så kan ein truleg identifisera seg med fleire ulike læringsperspektiv, og "plukka" det ein sjølv syns er mest fornuftig for ei gitt gruppe, i ein gitt situasjon.

# data[].attributes.body
Jostein Høgetveit

Oversikt over læringsteori er viktig for å kunne være mer fleksibel i det pedagogiske arbeidet. Som lærer vil man havne i mange ulike situasjoner og møte forskjellige typer mennesker og elever. Det er derfor viktig å ha god oversikt over de forskjellige læringsteoriene som eksisterer og hvordan man kan bruke dem. På denne måten kan læringsteorier være hjelpemidler for å lettere få frem budskap og sørge for at elevene oppnår læring og kunnskap. Det er ikke nødvendigvis slik at man kun bruker ‘en læringsteori om gangen, men heller at man har muligheten til å kombinere (deler av) ulike læringsteorier for å oppnå ønsket resultat. Hvis man bestemmer seg for å prøve ut en læringsteori i klasserommet, er det viktig at man er oppmerksom på, og registrerer/observerer, at man oppnår ønsket resultat. Man kan for eksempel prøve ut «Learning by doing» (John Dewey) og registrere hva utfallet blir. Gir det ønsket effekt kan man notere i hvilken sammenheng, og med hvilke type elever denne læringsteorien fungerte. Er det slik at man ikke oppnår forventet/ønsket resultat vil man måtte prøve ut en annen form for undervisning og en annen form for læringsteori. Så, er man oppmerksom på hvilke(n) læringsteori som gir gode resultater i situasjonene man befinner seg i, kan læringsteori hjelpe læreren til å oppnå ønsket resultat og mer effektiv læring.