# data[].attributes.body
jag är mycket förtjust i Fink- försöker komma underfund med hur han gör/ kommuniserar med studenter ( publik).

# ett säkert kroppsspråk
# bekräftar - bra fråga,synpunkt
# han håller den röda tråden- klarar avbrott
# mixar bilder ppt med dialog vilket gör att han håller kvar pathos och energin "in the class" trots en lång föreläsning. Skickligt.
STRATEGY OF CLASS:
inventera innan förel. vem är jag? varför gör jag detta? förmedla väl valda delar. När jag står framför klass/ pubblik; vem är ni? var  befinner ni er (kunskapsmässigt)? vart vill ni? Tar med mig som ledord: feel the joy of teaching and let the students remember you!
äkta kunskap är när du kan förklara ett ämne så att andra förstår. Retorik är oslagbart. MLE

# data[].attributes.body
1. START at the END:
Engage your audience by clarifying course learning goals and putting them into perspective during the course introduction.

2. TEACHING STRATEGY
Know your course participants by determining previous experience/knowledge as well as expectations upon completion of your course. Introduce a variety('lucky packet') of systematic, integrative, interactive learning activities, frequent assessment & feedback to enhance the learning experience. Make it fun for everyone!

3. TIME OUT!
Provide time for reflection in order to emphasize the value of course learning goals and guide participants towards self-directed learning.

I believe that a well thought through course plan including these three steps will encourage active participation by all involved. Contributing to lasting learning experiences for both teacher & students.

Sources:
- Flink workshop part 1-12

# data[].attributes.headline
Tankar utifrån Finks föreläsning/ Ann Rosendahl 

# data[].attributes.subject
Tankar utifrån Finks föreläsning/ Ann Rosendahl 

# data[].attributes.body
1. Den första tanken som fastnade hos mig är betydelsen av att får studenterna engagerade och förväntansfulla inför din kurs och sättet du kommer att lära ut den, redan vid första kurstillfället. Detta kan synas trivialt, men med skilda erfarenheter och behov inom en grupp studenter är det centralt för både lärande- och kursprocessen att studenterna kan se och identifiera betydelsen av kursen, och hur deras engagemang kan bidra till bestående och applicerbar kunskap för dem. (Del 4)

2. En andra värdefull punkt är vikten av att formulera bra/betydelsefulla lärandemål för kursen, vilka enligt Dee Fink med fördel kan inkludera alla delar i utvecklingen av Blooms taxonomi för lärandemål ”Dee Fink’s Taxonomy of Significant learning” för att uppnå signifikant lärande. Betydelsen av rätt ordval och enkla kärnfulla formuleringar för att visualisera lärandemålen kändes tilltalande.  (Del 5)

3. Den tredje delen som fångade mig var begreppet ”Integrerad kursdesign” med sammanvävning av kriterier för upplägg av bra kursdesign. Stort område som var nytt för mig och innefattade många tänkvärda delar beakta och inkludera för att lära sig lägga upp en kurs på bästa sätt. (Del 3 & …)

Sammantaget är min förhoppning att jag under Perspektiv på Kurs kommer utveckla en bredare kunskap och djupare förståelse för dessa delar, samt hur de kan användas inom framtida undervisning.

# data[].attributes.headline
Saker jag tar med mig från Fink-filmerna

# data[].attributes.subject
Saker jag tar med mig från Fink-filmerna

# data[].attributes.body
1. Tanken att överlåta inhämtande av ren information till studenterna och fokusera undervisningstiden på lära studenterna förstå och utnyttja informationen. Även om jag tidigare försökt få in användningen och förståelsen har jag känt en plikt att täcka in de viktigaste fakta-delarna vilket tar tid från undervisningen. Att istället diskutera och exemplifiera principer skulle vara ett bättre utnyttjande av tiden och förhindra att studenterna tappar fokus pga uttråkning.
2. Att känslomässig aktivering krävs för långtidsinlärning är också intressant och definitivt något som jag känner igen från min egen studietid. Jag tänker att detta kan uppnås på olika sätt beroende på ämne, och inte nödvändigtvis behöver vara relaterat till intresse för ämnet utan också kan vara ovanliga undervisningssituationer. Här tänker jag att det är viktigt med variation och relevans. Oinspirerande PBL-fall som formulerats efter en mall bara för att det ska vara så uppfyller knappast målet.

3. Strategin att planera undervisningen bakifrån, genom att först formulera tydligt vad jag vill att studenterna ska ta med sig efter kursen, tänka ut hur en sådan större förståelse kan utvärderas och sedan tänka igenom vilka moment som krävs för att komma dit. Detta underlättar också processen att fokusera på det som är absolut nödvändigt för att uppnå målen och identifiera det som studenterna kan lära sig på egen hand.

# data[].attributes.body
1)      Vikten av systematik. Flinks föreläsning fångade mitt intresse kring vikten av när och hur kursens delar genomförs. Detta är ett tämligen stort område som kan innefatta många delar men just att inte se kursens delar som enskilda block är intressant och något som uppmuntrar till vidare funderingar.

2)      Flink talar inledningsvis i sin föreläsning om processen kring det varaktiga lärandet som kräver motiverade studenter. Så som jag tolkade Flink så blir studenterna motiverade om de ser ett värde med det dom lär sig. Detta kan tyckas självklart men jag ser utmaningar i att nå dit, därför ska det bli spännande att arbeta vidare med detta under våren.

3)      I slutet av föreläsningen går Flink igenom fem steg för kursdesign (vad ska studenterna lära sig, hur, assessment, i vilken ordning, learning achieved). Dessa steg eller punkter är konkreta och uppmuntrar till att tänka/arbeta kreativt samt planera där det sistnämnda är min akilleshäl. Jag funderar nu på; hur kan jag optimera ”min” kurs? Hur ska jag nå dit? Vilka val ska jag göra och hur vet jag på förhand att dessa är rätt?

# data[].attributes.body
1. Det är tänkvärt att en del av Finks taxonomi, ett av blombladen, sätter fokus på lärandet på metaplanet. Att studenten ska ”lära hur att lära”. Det är sympatiskt, utvecklande och motiverande för lärandet om studenterna ökar förståelsen av hur lärande går till. När vi som lärare väljer typ av läraktivitet är det viktigt att studenterna förstår syftet med valet av läraktivitet, oavsett om den är sk. traditionell eller mer nyskapande. (Film 6)

2. Jag tyckte Fink betonade vikten av självstyrt lärande och att det bör genomsyra ens upplägg av läraktiviteter. Genom det självstyrda lärande kan graden av studentens motivation öka. Specifika exempel Fink hade var arbetet med portfolio genom att studenten inkluderar uppgifter om hur lärandet gått till, inte bara vad de lärt sig. Även vad det gäller bedömning ökar graden av självstyrt lärande genom att låta studenterna göra en självvärdering utifrån kriterier. (Film 9)

3. Jag tycker det var tänkvärt att ta del av Finks idéer vad det gäller aktivt lärande. Att det alltid bör ingå tre nyckelkomponenter; information/idéer, erfarenheter och reflektioner. Jag brukar jobba mycket med aktivt lärande men upplever att jag inte låter den sista komponenten (reflektioner) få tillräcklig plats, åtminstone inte på djupet. Det är en viktig komponent för att studenten ska ges möjlighet sätta läraktiviteten i sammanhang. (Film 7)

# data[].attributes.body
Questions:
1) Why Fink?
2) Why a course about a course?
3) Does it apply to medicine students?

Reflections (top three):

1) Even the best knowledge can be spoiled by a poor design of a teaching course.
2) How to inspire your students: a great story about Oklahoma state and students divided into two parts to learn where the things they use and eat come from. "The whole world is present in Oklahoma". "Maybe we are connected more than we think". I liked the innovative approach of the teacher and the fact that the students were surprised by the study design and what the final conclusions would be. Moreover, a great lesson about the holistic nature of our existence. The best moment in the whole presentation in my opinion.
3) How to learn the knowledge - how to use the knowledge - how to keep learning (the knowledge) and how to share it (the missing part in the presentation). Simple, clear and easy to remember course design. I liked it for its straightforwardness.

# data[].attributes.headline
Tankar kring Finks föreläsning, Sofia Hemle Jerntorp

# data[].attributes.subject
Tankar kring Finks föreläsning, Sofia Hemle Jerntorp

# data[].attributes.body
1, Hur viktigt det är för studenterna att man tydliggör meningen med och målet med kursen. Att man som lärare ska försöka få studenterna att visualisera dessa kunskaper i en större kontext. Att på detta sätt motivera studenterna. Att de ser nyttan med de olika delarna av kursen. Jag undervisar främst i praktiska övningar men även med case-seminarier som är en del i en större kurs om 15hp. Vid de praktiska övningarna behöver studenterna vissa förkunskaper som de fått undervisning  i under hela kursens gång. Inför alla 6 undervisningstillfällena har de fått anvisningar till kapitel att läsa i kursboken. Jag tänker att här kan jag som lärare göra mycket mer för att förtydliga.

2, Att låta studenterna skriva ner sina förväntningar på kursen och då  kanske också deras fördomar och/eller farhågor. På så sätt få perspektiv på studenternas inställning är, hur de tänker och då kanske man får tänka om. De studenter jag undervisar är legitimerade sjuksköterskor med minst ett års yrkeserfarenhet så de har ofta väldig mycket kunskap med sig men de också väldigt olika erfarenheter. Det ställer höga krav på att det de lär är sig ska vara till nytta upplever jag och det är ju bra men kan vara en utmaning som lärare.

3, Att jag vill få ett bättre system hur man på bästa sätt bygger upp kunskapen för vart undervisningstillfälle och får studenterna mer aktiva under övningarna. Jag har en film på hur man tar på sterila handskar på ett korrekt sterilt sätt på 2 olika sätt. Jag tänker att jag ska fylla på med fler filmsnuttar kring uppdukning, sterildrapering av olika kroppsdelar, säkerhetskontroller vid upptagning av sterila instrument med mera. Då kommer de än mer förberedda och vi slipper slösa tid på det första momentet som är att jag som lärare visar. Då kommer studenterna snabbare igång själva.

# data[].attributes.body
Tre saker, i filmerna, som fångade min uppmärksamhet:

1. Allmänt om vikten av kursdesign (Del 1-3). Mitt intresse fångades av den stora vikt som Fink lade vid själva kursdesignen, vilket fick mig att inse att jag lagt väldigt stort fokus vid (förberedelse av) enskilda föreläsningar. Jag ser fram emot att lära och tänka vidare kring hur jag kan göra mina kursstrukturer mer effektiva och ändamålsenliga.

2. Vikten av att engagera känslor (Del 4). Jag tyckte att Finks kommentar om att vi alltid bättre minns vad vi lärt oss när det är ’wrapped in emotions’. Det visste jag väl egentligen redan, men jag inser att jag åtminstone delvis tappat fokus på den biten under min undervisning och undervisningsplanering.

3. Information / upplevelse / reflektion samt självvärdering (Del 7-9). Jag tyckte att Finks kategorisering av information, upplevelse och reflektion som element som alla ska finnas med i adekvata lärandesituationer var nyttig. Den ska jag ta med dig, för funderingar kring kursmoment och kurser. Jag uppskattade även hans betoning av självvärdering, vilket jag inser att jag hittills aldrig använt i lärandesituationer.

Tack!

# data[].attributes.body
1. Jag tycker att introduktionen från Fink var bra - han skapar en välkomnande miljö genom att direkt aktivera studenterna genom enkla bakgrundsfrågor (som är av intresse för både de andra studenterna och för läraren) och ger en tydlig agenda/mål för dagen i början. Många studenter uppskattar nog den typen av struktur och sammanhang. Jag själv har lagt för lite vikt vid en bra introduktion i mina kurser/föreläsningar.
2. Om man gör ett "annorlunda" kursupplägg är det viktigt att i början av kursen förklara både varför ämnet är viktigt och varför detta sättet att lära är bättre än traditionella föreläsningar. Förändra attityden hos studenterna.
3. Bra att få strategier för hur man ska tänka för en bättre kursdesign: Göra bra lärmål och sedan utgå från dessa när man lägger upp lärandeformer, utvärderingar och lärstrategi. Jag har helt klart kört för mycket traditionella föreläsningar och för lite "experience" men framför allt för lite "reflection" i min undervisning. Jag har också inte använt kursmålen på ett bra sätt utan mest skrivit dessa för att det krävs av Lipus eller liknande istutition. Jag skulle dock behöva lära mig fler exempel på studentaktiviteter, sätt att reflektera och sätt att utvärdera studenterna.

# data[].attributes.body
1.      ”Setting the stage” – the beginning of the course.

What the learning outcomes and satisfaction from a course will be depends not only on the actual course content and design, but also on the attitude of the students. The attitude may depend on the pre-course knowledge (or lack of thereof), prejudice towards the topic (for example “fear of statistics”), expectations with respect to the course format (“what students are used to experience”) and opinions of what the teacher should provide (everything?). It seems that using some time in the beginning of the class to:

a)      assess students’ previous knowledge and expectations towards the course

b)     explain the course design and activities, what are their goals and how they relate to each other

may improve the course outcome considerably. This not only with respect to what the students will learn, but also what the course evaluation will be.

Sources: L Dee Fink workshop, parts 5 and 6

2.      Thinking about the course content: from goals through assessment to assignments.

I’ve always thought about assessment as the last step of a designing a course. Previously, I would not include examination as a part of planning of the course content, I would see this as an almost external part of the process, on top of the course goals, readings, exercises and assignments. This may be the reason why I’ve always thought that designing a good examination is such a hard task!

A real eye-opener!

Source: L Dee Fink workshop, part 10

3.      The talking time during the workshop – videos from L Dee Fink

Perhaps the YouTube video is very selective, but it seems like the “classical lecture” takes a lot of the workshop time. This seems to be at odds with the active learning principles. Isn’t it an indication of how hard it is to minimize the lecturing time on behalf of other learning activities? May it be due to some underlying psychological mechanism that most people that choose to be teachers have? One that could be simplified to saying “I want to tell you what I know so that you know it too”?

I wonder why the “old” way of teaching could work for such a long time. It is the popularity of higher education that requires new way of teaching? In the videos about “constructive alignment” (http://libguides.lub.lu.se/c.php?g=297432&p=1984129) we can hear about two types of students. Deep learners have the ability to understand, apply, integrate and transfer knowledge without much help form the teachers. When given an opportunity “they teach themselves”. Superficial learners do what they have to in order to get the degree, more active teaching strategies are needed to engage them. It seems like over the year, there has been a shift in the distribution of students from a majority of deep learners to majority of superficial learners.

I think that we need to understand our audience to be able to design learning experiences that can have the desired effect.

Sources: L Dee Fink workshop, part 3 (and other parts)

# data[].attributes.headline
Några tankar efter att ha sett Fink-klippen

# data[].attributes.subject
Några tankar efter att ha sett Fink-klippen

# data[].attributes.body
1.      Caring/Human dimension

Att utsätta omotiverade studenter för information är helt meningslöst. Vi som kursledare måste tydligt visa en glöd för ämnet ifråga, men inte heller det räcker; vi måste också väcka positiva känslor hos studenterna. Deras lärande måste kännas lustfyllt och meningsfullt. Hur når man då dit? Kursmålen måste vara tydliga och kännas relevanta för studenterna – detta kommer jag verkligen att ha nytta av när jag kommer ut i arbetslivet. Vi måste också hitta undervisningsformer som lyfter dem så att de får känna den positiva wow-känslan av att plötsligt behärska ett helt nytt fält.

2.      En väl genomtänkt kursdesign gör skillnad

Ur ett lärarperspektiv kan det vara frestande (tidsbesparande) att köra på i gamla hjulspår och varva föreläsningar med övningar och till sist examinera, men ur ett lärandeperspektiv är detta sällan optimalt. Vår uppgift som kursansvariga är att använda oss av varierade undervisningsformer som aktiverar studenterna och som får dem att reflektera över vad de lärt sig och varför. Viktigt också att vi som kursledare ser till att kursen hänger ihop – att moment bygger på varandra - och att kursen passar in i en större helhet som t.ex. ett utbildningsprogram.

3.      Feedback/Assessment

Återkoppling är viktigt. I de kurser jag undervisar (statistik) ger vi återkoppling på framförallt projektarbete och tentamen – moment som ligger allra sist i kurserna. Fink poängterar att det är viktigt med snabb feedback. För det krävs någon typ av bedömning redan efter de inledande kursmomenten. Studenter som får och tar till sig sådan feedback kan ledas in på rätt väg så att de lättare kan tillgodogöra sig resterande kursmoment. Fink betonar också vikten av att peppa och inte döma – allt för att höja elevernas självkänsla och engagemang vilket kommer att leda till bättre lärande.

Resurs: https://www.youtube.com/playlist?list=PLA103F73179A98E72

# data[].attributes.body
Hej & Välkomna till vår Padlet för att samla godbitar från Fink. Dubbelklicka så får du en egen ruta att skriva i.