# data[].attributes.body
Hvad Victor ser:
TV - Fodbold, Zulu og DR3
Twitch - Shroud og Ninja
Youtube - Dude Perfekt, Compilations, PUBG og Fortnite.

Hvad spiser Victor:
Drikker 3 Cola om dagen
Og en enkelt energidrik om dagen
Dyrker meget sport men spiser meget usundt
Køber mad hverdag på skolen
Kantinen er meget usund.
Hans største problem er kebab og sodavand.

# data[].attributes.body
(Kilde: videnskab.dk)

Særligt de 13-18 årige spiser usundt og har for mange kilo på sidebene

Antallet af overvægtige eller svært overvægtige børn og unge udgør lige nu mellem 10-25 procent af alle mellem 4 og 18 år.

Det svarer til, at mellem 2 og 5 børn i en klasse på 20 elever, er overvægtige.

Når de unge kommer i den alder, hvor de begynder at have egne penge, får de typisk mere usunde kostvaner.

Social ulighed ses tydeligt på kostvaner

Børn og unge af forældre med ingen eller kort videregående uddannelse er hyppigere overvægtige i forhold til børn og unge med højtuddannede forældre.

Kun 10% af folk med spise forstyrrelser er mænd.

Unge mænds spise forstyrrelser bliver opdaget tidligere end kvindernes

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=hYirFqEc8Tg&t=81s

Dude perfect bliver ofte sponsoreret af sodavand- , chips eller junkfoodbrands. Det vidner om at målgruppen ikke har særlig meget awareness når det kommer til sund kost.

https://www.youtube.com/watch?v=SFILzbSO0oQ
Stunts og fede effekter

# data[].attributes.body
(Brugerinterview)

- Arbejder fuldtid i Føtex
- Spiller fodbold 3-4 gange om ugen
- Orker ikke at skære spegepølse, derfor køber han selv skiveskåret (selvom hans forældre køber spegepølse)
- Spiser ikke varieret og er ikke kreativ i et køkken
- Mad er ikke noget der skal være interessant - bare man bliver mæt
- Smarts hvis man kan bruge en ret mange dage fx. kartofler kan blive til mange dages biksemad.
- Kød er hovedingrediensen i en ret
- Drikker proteindrik i træningscentret
- Når han spiser ude med kammeraterne går de typisk på Sunset, Grillen eller Flammen
- Livret: lasagne + ribeye
- Ved ikke hvad han skal efter sommer
- Havde aldrig madpakke med i gymnasiet (spillede fodbold, der var ikke tid til det eller socialt sammenhold omkring det)

# data[].attributes.body
Ser kun youtube hvis han konkret har brug for noget viden ex. til skole
Føler han får nok viden om kost og ernæring i gymnasiet, så han er ikke motiveret for at opsøge viden om det yderligere
Hvis han skulle motiveres skulle han se sådan nogle skræmmebilleder i forhold til hvad usund kost gør ved din krop.

# data[].attributes.headline
En video på youtube hvor der forklares om sundhed skal have: 

# data[].attributes.subject
En video på youtube hvor der forklares om sundhed skal have: 

# data[].attributes.body
Mange fun facts

En vært som ikke er kendt for at være youtuber.

# data[].attributes.body
Nej du må ikke tage et billede af min madpakke, den er ulækker!

# data[].attributes.body
"Den alternative" - (Pige)
+ Bønnespirer
+ Hjorte-frikadeller

# data[].attributes.body
"Energi, energi, energi"

# data[].attributes.body
Besøg på HF Efterslægten i frokostpausen.

Størstedelen af eleverne i kantinen drikker læskedrikke. (energidrik, juice, sodavand mm.)
Pizza er et billigere valg end salat.

// 2 piger, 19 og 20 år //
køber typisk mad i kantinen.
Bruger instagram og youtube meget. Går efter underholdning og egne interesser, som særligt er beauty og træning. “min insta er kun træning”
Bruger især youtube til make-up.
ser ikke flow tv
Deres interesse i sundhed handler mest og vægttab.
Dem de følger på de sociale medier er piger.
Kan bedst lide amerikanske youtuber

// 2 drenge, 19 og 20 år //
Køber deres mad i kantinen. Spiser især pizza slice. Magter ikke selv at lave mad.
Går ikke meget op i sundhed.
Den ene trænede meget engang, da fulgte han bodybuilder på insta og på youtube og vidste meget om kost og ernæring - det er fra den tid han har sin viden.
Bruger ikke youtube særlig meget. De syntes at danske youtuber er lort.
Hvis de skal have noget forklaret ville de foretrække en video frem for artikel.

Hvis de drenge skulle se en video på youtube, hvor der forklares om sundhed skulle den:
Have mange fun facts.
Værten skulle ikke være en kendt youtuber, men have en baggrund som gjorde ham troværdig.

// Pige
På proteinkur for at tabe sig.
Var på proteinkuren for et halvt år siden - tabte 9 kg.
Hun kan lide kuren, fordi den er kontrolleret og nem at følge.
Drikker pepsi max 4-5 om dagen.
Har unfollowede mange fitness instagrammere - det skal ikke fylde for meget.
Ser mest amerikanske youtuber, de danske udvikler sig ikke.

# data[].attributes.body
"Kantinen er skurken #4" (Pige)

# data[].attributes.body
"Kantinen er skurken #3"

# data[].attributes.body
"Kantinen er skurken #2"

# data[].attributes.body
Forbinder youtube med personer der fortæller om deres følelser og erfaringer. Forbinder ikke youtube med viden.

# data[].attributes.body
"Kantinen er skurken #1"

# data[].attributes.body
"extra snack" (Pige)
+ ostahaps og pølse
+ muslibar
+ kage

# data[].attributes.body
"Den kedelige - men billige" (Pige - men også drenge med rugbrød)
+ Billigt
+ Sidst på måneden
+ Vegetarisk indhold (i denne model)

# data[].attributes.body
"Den populære" (Pige + dreng)
+ Slice til 10,-
+ Det er billigt
+ Det er lækkert
+ Det er populært
+ Salatbaren koster 35,- og mætter ikke

# data[].attributes.body
"Ingen mad" (Dreng)
+ Hvis der er penge på kortet, bliver der købt juice
+ Masser af kaffe
+ Kan spise når man kommer hjem
+ Der var også en dreng, som spise en shawama hver dag

# data[].attributes.body
"Kuren" (Pige)
+ proteinkur
+ ren kød
+ vil gerne tabe sig et par kilo

# data[].attributes.body
"Alt godt fra køleskabet" (Pige)
+ billigt
+ rester
+ sundt

# data[].attributes.body
Forbehold for måske gamle tal

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et nyt studie undersøger antallet af nye tilfælde af anoreksi, bulimi og atypisk spiseforstyrrelse blandt danskere, født i perioden 1989-2006. Igennem en 15-årig periode kobler studiet det danske cpr-register og patientregistrer, for at undersøge, hvor mange personer i perioden, der diagnosticeres med en spiseforstyrrelse og hvordan tilfældene fordeler sig på køn, alder, diagnose. Derudover undersøges sammenhængen mellem spiseforstyrrelse og selvmordsforsøg og død.

Flere piger end drenge diagnosticeres med spiseforstyrrelse

Blandt de 966.141 personer studiet følger, er der:

Disse tal vil med stor sandsynlighed være underestimerede, da de kun medtager de officielle registrerede tilfælde, og man ved at mange personer med spiseforstyrrelser ikke søger behandling og dermed ikke bliver diagnosticerede. Endvidere er det vigtigt at være opmærksom på, at det kun er personer med en mere alvorlig spiseforstyrrelse, der får behandling.

Drengene diagnosticeres tidligere

Piger med anoreksi bliver ofte diagnosticeret omkring 15-års-alderen, for piger med bulimi er det omkring 22-års-alderen og for atypisk spiseforstyrrelse er det mellem 18- og 22-års-alderen. For drengene er det i 13-års-alderen, at de oftest bliver diagnosticeret med anoreksi og i 16-års-alderen, at de ofte bliver diagnosticeret med bulimi eller atypisk spiseforstyrrelse. At drenge bliver diagnosticeret tidligere end piger kan skyldes, at et vægttab er mere usædvanlig for unge drenge og derfor vil der være større chance for, at det bliver opdaget tidligere.

Risiko for selvmordsforsøg

Generelt viser studiet, at alle former for spiseforstyrrelser blandt piger medfører en signifikant højere risiko for død og selvmordsforsøg. For drengene er det dem med bulimi og atypisk spiseforstyrrelse, der har højere risiko for selvmordsforsøg.

Original artikel:
The incidence of eating disorders in a Danish register study: Associations with suicide risk and mortality.
Journal of Psychiatric Researh, marts 2015

Forfattere:
Zerwas, S., Larsen, JT., Petersen, L., Thornton, LM., Mortensen, PB., Bulik, CM.

# data[].attributes.attachment_link.title
Spiseforstyrrelser blandt unge danskere - Landsforeningen mod spiseforstyrrelser og selvskade

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere piger end drenge diagnosticeres med spiseforstyrrelse Blandt de 966.141 personer studiet følger, er der: Piger Drenge Anoreksi (anoreksi og atypisk anoreksi) 2136 188 Bulimi 739 20 Atypisk spiseforstyrrelse (EDNOS) 1124 117 Disse tal vil med stor sandsynlighed være underestimerede, da de kun medtager de officielle registrerede tilfælde, og man ved at mange personer ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Det er en befrielse, at vi ikke sælger usunde madvarer."

På Ingrid Jespersens Gymnasieskole har man inden for de seneste fem år taget initiativ til at udforme en kostpolitik. Det har man blandt andet, fordi skolen ønsker at afspejle forældrenes syn på kosten, forklarer skolens rektor, Otte Strange Møller.

"Derfor sælger kantinen ikke slik og sodavand, og vi har heller ikke nogen colaautomater. Vi har bevidst fravalgt os de varer, som ikke er fremmende for sundheden, og vores kantineleder skal lave nærende og sund mad," siger han.

En stikprøve foretaget af Berlingske Research viser, at der er stor forskel på, hvor let det er for eleverne at få fat i søde sager på gymnasiet. Halvdelen af gymnasieskolerne, der har deltaget, har således "vending"-automater (salgsautomater) med hurtige kalorier i form af slik og sukkerholdig sodavand, som eleverne kan trække på vej fra den ene time til den næste. På den anden halvdel af skolerne har eleverne ikke denne mulighed.

"Vending-automater i skoler er efter min mening fuldstændig "no go". Med en sådan automat er der tilgængelighed til slik og sodavand hele skoledagen - fra første til sidste time. Og netop tilgængeligheden betyder alt - både for de unges sunde valg og for de usunde," siger afdelingschef Gitte Gross fra ernæringsenheden ved DTU Fødevareinstituttet.

Hun mener ikke, at skolerne skal være støvsuget for søde sager, men de kan blive bedre til at planlægge, hvornår eleverne skal have de sunde tilbud og de usunde.

"Skolerne kan godt være pragmatiske og ikke alt for asketiske. De unge spiser jo slik, og hvis gymnasiet ikke har det, går de et andet sted hen. Men man kan forsøge at styre forbruget ved, at gymnasiet sælger de sunde ting i første halvdel af dagen, hvor de fleste timer ligger, og så efter frokost kan man stille de usunde tilbud frem, men man gør det ikke fra klokken otte om morgenen. Hvis man sidder og arbejder længe en eftermiddag, er det blevet et element i vores ungdomskultur, at man snolder lidt," siger Gitte Gross.

Når de usunde valg ikke bør være tilgængelige først på dagen, skyldes det, at det er vigtigt for arbejdsindsatsen og koncentrationen, at blodsukkerniveauet er stabilt. Sund morgenmad og frokost lægger en god bund og et stabilt blodsukker, mens slik, sodavand og junkfood får blodsukkeret til kortvarigt at blive meget højt for derefter at falde hurtigt.

"Når blodsukkeret er helt i bund, får man trang til at få noget at spise, og man vil have noget, der hurtigt giver tilfredsstillelse. Man får et bedre velbefindende med et stabilt blodsukker, og man overspiser ikke på samme måde, som man føler trang til, når blodsukkeret pisker op og ned," forklarer Gitte Gross.

Amerikansk forbud mod slik og sodavand

Det amerikanske landbrugsministerium indførte i juni i år forbud mod, at skoler og high schools, der svarer til danske gymnasier, kan sælge snacks og kalorierige drikke fra automater på skolerne.

Reglerne, der træder i kraft efter sommerferien næste år, fastslår, at skolernes automater skal indeholde sunde snacks såsom fuldkornskiks og tørret frugt i stedet for vingummibamser og chokolade.

Ministeriet udstedte for nogle år siden tilsvarende regler for fedt-, sukker- og saltindholdet i den mad, der bliver tilberedt i skolernes kantiner, men praksis har vist, at de usunde varer skal væk fra automaterne, hvis man i større stil skal få eleverne til at vælge den sunde skolemad.

Herhjemme er der ikke tilsvarende regler, der forbyder salg af slik og sukkerholdig sodavand i automater på folkeskoler og i gymnasier. Mange folkeskoler har dog af sig selv afskaffet automaterne, men på gymnasierne er de tilsyneladende mere sejlivede.

Det, mener rektor for Himmelev Gymnasium, ikke er et problem.

"Det er unge mennesker, som er ansvarlige for deres eget liv og velbefindende. Hvis ikke de får sodavanden på gymnasiet, får de den et andet sted. Så i stedet for at fjerne varer, lægger vi vægt på et alsidigt sortiment og stoler på, at eleverne spiser varieret," siger Johnny Vinkel.

Næsten tre ud af fire gymnasier i stikprøveundersøgelsen har en kostpolitik eller er ved at indføre det. Med en kostpolitik arbejder skolerne systematisk for at fremme for eksempel grønne og fedtfattige retter eller prioritere groft brød og økologi. Enkelte gymnasier har helt forbudt salg af slik og sodavand med sukker. Knap halvdelen af de gymnasier, der tilkendegiver, at de har indført en kostpolitik, har gjort det inden for de seneste fem år.

"En kostpolitik er første skridt på vejen mod at gøre sunde alternativer tilgængelige blandt de mange usunde fristelser, som ofte ligger på eller tæt ved gymnasierne. Unge i den alder tænker ikke altid så meget på sundhed, ud over at de gerne vil være lækre og smækre. Men det er vigtigt, at gymnasiernes sunde tilbud smager godt og er af god kvalitet. Prisen skal heller ikke være for høj, hvis kantinen er i konkurrence med bagerens snegl, der fylder en halv bradepande og kun koster fem kroner," siger Gitte Gross.

Og konkurrence til kantinens udvalg er der nok af på Nordre Frihavnsgade, hvor Ingrid Jespersens Gymnasieskole har hjemme. Ifølge skolens rektor er fem-seks butikker helt eller delvist afhængige af den indtægt, de får fra de unge gymnasieelever.

Og det er heller ikke noget, butikkerne lægger skjul på. Hos pizzeria og sandwichbaren Rosetta hænger der en sort tavle på bagvæggen. Med lyseblå versaler står der "skolerabat", nedenunder er gymnasieelevernes favoritter oplistet til en favorabel pris.

"Kyllingesandwichen er meget populær, den får de med syv kroners rabat," fortæller en af restaurantens indehavere, Pedro Saji, som skønner, at der i gennemsnit er 15-20 besøgende fra Ingrid Jespersens Gymnasieskole i hvert frikvarter.

Danmarks bedste kantine

Blandt andet pizzeriaerne er velbesøgte, fordi de unge på gymnasierne er i en periode af deres liv, hvor madpakken hjemmefra ikke altid trækker, de har rigeligt med penge fra fritidsjob, og de oplever en stor frihed til selv at bestemme.

DTU Fødevareinstituttet gennemførte i 2005-2008 en større kortlægning af de fire-19-åriges måltidsvaner, der viste, at de ældste unge, der er i gymnasiealderen, er dem, der oftest springer et måltid over. Det er især frokost, de dropper.

At den tendens stadig er gældende, bekræfter flere gymnasieelever over for Berlingske, men det er ikke alle steder, at frokosten bliver sprunget over. På Dronninglund Gymnasium fortæller elevrådsformanden, hvordan skolen og kantinen i fællesskab ønsker at skabe "Danmarks bedste kantine".

"Elevrådet er meget inde over, hvad der skal serveres i kantinen, da vi tager imod ønsker fra elever og videregiver dem til personalet. At kantinen formår at tilberede elevernes ønsker på en sund og lækker måde, gør, at det faktisk kun er et fåtal, som henter mad udefra eller springer frokosten over," siger elevrådsformand Line Plesner Støttrup Thomsen.

At eleverne har lyst til at spise kantinemaden smitter også af på deres kostvaner generelt, mener elevrådsformanden.

"Selv om skolen både tilbyder chokoladebarer og chips i kantinen og sodavand fra vending-maskiner, så oplever jeg ikke, at det er det, eleverne går efter. De drikker lige så gerne vand," siger hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Det er en befrielse, at vi ikke sælger usunde madvarer." På Ingrid Jespersens Gymnasieskole har man inden for de seneste fem år taget initiativ til at udforme en kostpolitik. Det har man blandt andet, fordi skolen ønsker at afspejle forældrenes syn på kosten, forklarer skolens rektor, Otte Strange Møller.