# data[].attributes.body
https://yle.fi/a/74-20003059

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BAIDOA, SOMALIA Saavumme yhteen Baidoan kymmenistä pakolaisleireistä kuin sotilasosasto: Kolme panssaroitua maastoautoa, joissa kolme televisioryhmää. Kolme avolava-autoa, joiden kyydissä 12 aseistettua vartijaa.

Asetelma tuntuu väärältä ja nurinkuriselta: meitä eurooppalaisia toimittajia ja kuvaajia suojellaan kuin valtiovieraita.

Ympärillä on silmänkantamattomiin taipuisista kepeistä, kankaista ja muovinpalasista rakennettuja puolipallon muotoisia paimentolaismajoja.

Niissä asuu ihmisiä, joita ei kukaan ole onnistunut suojelemaan kuivuudelta ja nälältä.

Kuva: Harri Vähäkangas / Yle, ©Mapcreator.io | OSM.org

"Al-Shabaab vei viimeiset vuohet"

Baidoan kaupunkiin Keski-Somaliaan on pelkästään tämän vuoden aikana saapunut yli 250 000 ilmastopakolaista. Suurin osa heistä on paimentolaisia, joiden elinkeinon on tuhonnut jo kaksi vuotta jatkunut, historiallisen paha kuivuus.

Pakolaisäiti Wayaama Bakaar kertoo, että ennen tätä kuivuutta heillä oli vihreää laidunmaata ja 45 vuohta.

- Jos tarvitsimme jotain, saatoimme myydä yhden vuohistamme. Mutta nyt kaikki eläimet ovat kuolleet kuivuuteen, eikä meillä ole mahdollisuutta palata kotiin, Bakaar sanoo.

Tarina toistuu miltei samanlaisena leiristä ja majasta toiseen. Eläimet ovat kuolleet tai niitä on jäljellä niin vähän, että perhettä ei enää pysty elättämään.

Ja vähäistäkin omaisuutta verottaa Baidoan ympäristöä hallitseva terroristijärjestö al-Shabaab.

Al-Shabaabista ei kukaan uskalla puhua omalla nimellään, mutta tämäkin tarina toistuu samanlaisena.

- Al-Shabaab ei auttanut meitä mitenkään. He tulivat ja vaativat kaikilta perheiltä rahaa, ja ellei sitä ollut he veivät osan viimeisistä vuohistamme, nimettömänä pysyvä leirin asukas kertoo.

Apua ei riitä kaikille

Baidoa on paimentolaisperheille viimeinen toivo kuivuuden, nälän ja Al-Shabaabin uhan keskellä.

Sen ympärille kasvaneilla leireillä heillä on edes pieni mahdollisuus saada apua Somalian hallitukselta tai kansainvälisiltä avustusjärjestöiltä: vettä, ruokaa tai raha-avustuksia.

Mutta moni on joutunut pettymään. Pakolaisäiti Adey Isak tuli lapsineen Baidoaan noin kuukausi sitten.

- Tähän mennessä emme ole saaneet apua keneltäkään muulta kuin naapureiltamme täällä leirissä. Saimme eilen puoli kiloa riisiä ja söimme sitä illalla. Tänään emme vielä ole syöneet mitään vaikka on jo iltapäivä, Isak kertoo.

Mittakaavat Baidoassa ovat toivottomat, niin kuin ne ovat Somalian, Etiopian ja Kenian kuivuusalueilla muutenkin.

Lähes miljoona somalialaista on jo joutunut jättämään kotiseutunsa kuivuuden vuoksi. Avustusjärjestöjen ja hallitusten resurssit eivät millään riitä kaikkien apua tarvitsevien auttamiseen.

"Jos apua ei saada, täällä kuolee paljon ihmisiä"

Pelastakaa Lasten viestintäpäällikkö Mowlid Mudan lähettää vahvan viestin Egyptissä menossa olevaan ilmastonmuutoskokoukseen.

Hänen mukaansa on kohtuutonta, että ihmiset jotka ovat vähiten syyllisiä ilmastonmuutokseen kärsivät siitä nyt eniten.

Afrikkalaiset ovat tuottaneet vain neljä prosenttia maailman tähänastisista ilmastopäästöistä. Ilmastopakolaisuudesta Afrikan osuudeksi arvioidaan nyt ja tulevaisuudessa noin 40 prosenttia.

Avustusjärjestöt ovat soittaneet hälytyskelloja jo kuukausia. YK arvioi, että nälkäkriisin torjumiseen tarvitaan pikaisesti yli 100 miljoonaa dollaria. Rahoista on saatu kokoon vain reilu kymmenys.

Maailma ei kuule hätähuutoa Afrikan kuivilta tasangoilta.

- Täällä on todellinen nälänhädän uhka. Jos apua ei saada nopeasti lisää, näissä leireissä kuolee paljon ihmisiä, Mudan sanoo vakavana.

Vuoden 2011 nälänhädässä Somaliassa kuoli arviolta 260 000 ihmistä, joista puolet lapsia. Nyt alkamassa olevasta nälkäkatastrofista voi tulla vielä pahempi. Video: Juan Reina

"Pystymme pelastamaan miltei jokaisen lapsen"

Pelastakaa Lasten ylläpitämällä aliravitsemusklinikalla näemme kuivuuden traagiset kasvot. Tänne tuodaan joka päivä lapsia, jotka ovat kuolemaisillaan nälkään ja siihen liittyviin tauteihin.

Lähdemme ylilääkäri Mohamed Osmanin mukaan kierrokselle. Pienissä huoneissa on kymmenittäin laihoja, pieniä lapsia ja äitejä, joiden katseessa on sekä syvää huolta että toivoa.

Kaksivuotias Abdirazak kävi lähellä kuolemaa. Video: Juan Reina

Kaksivuotias Abdirazak on tuotu klinikalle päivää aikaisemmin. Hän oli silloin vakavasti aliravittu, kuivunut ja tajuton.

Abdirazak painaa vain viisi kiloa. Mohamed Osman tarttuu hänen jalkoihinsa, painaa peukaloilla ja näyttää miten jalkateriin jäävät syvät painaumat.

- Tämä turvotus on selkeä merkki vakavasta aliravitsemuksesta. Mutta me saamme Abdirazakin kyllä toipumaan. Olemme antaneet hänelle ravintoliuosta ja kahta eri antibioottia, ja hän voi jo selvästi paremmin.

Mohamed Osman vakuuttaa, että klinikalla pystytään pelastamaan miltei jokainen aliravittu lapsi, joka sinne tuodaan.

- Paitsi ne, jotka kuolevat käsiimme jo klinikan kynnyksellä. Emmekä tietenkään pysty pelastamaan niitä, jotka kuolevat matkalla Baidoaan tai tuolla leireissä kaupungin laidoilla.

Kotiutettavien lasten huoneen ovella sekä lapset että äidit hymyilevät. He ovat pelastuneet kuoleman porteilta.

"Mana ei ollut sairas, vain nälkäinen"

Kuljemme pakolaisten telttakylästä kuivalle tasangolle, matalien pensaiden ja korallimaisten kivenlohkareiden välistä pujotellen.

Aseistetut vartijat levittäytyvät laajalle alueelle, kymmenien metrien päähän meistä. Olemme kaupungin laidalla, lähellä al-Shabaabin aluetta.

Horisontissa näkyy ihmishahmo pienen kummun päällä. Kun pääsemme lähemmäs varmistuu, että tämä on se, mitä lähdimme etsimään.

Haudankaivaja ja kumpu, johon kahden viime viikon aikana on haudattu 15 aliravitsemukseen kuollutta lasta.

Yksi heistä on Mana, Adey Isakin seitsemänvuotias tytär.

- Mana oli leikkisä ja puhelias tyttö. Hän oli lapsistani se, joka osasi sytyttää tulet. Ja aina kun tarvitsin kupin teetä, Mana laittoi sitä minulle, Adey Isak kertoo, suru silmissään.

Adey Isak lähti kotikylästään Qasidheeristä noin kuukausi sitten, jalkapatikassa kahdeksan lapsen kanssa. Perheen isän oli jäätävä kylään, hoitamaan kuolemaisillaan olevaa äitiään.

Qasidheeristä Baidoaan on matkaa yli sata kilometriä, rutikuivaa tasankoa halkovaa tietä pitkin. Äidin ja nälän heikentämien lasten matka Baidoaan oli raskas.

Isak kertoo, että loppumatkasta he saivat aasikyydin. Se ei kuitenkaan riittänyt pelastamaan hänen toisiksi vanhinta lastaan, Manaa.

- Mana väsyi ja heikentyi matkalla tänne. Kun pääsimme perille ja saimme majamme pystytettyä, hän kuoli.

- En vienyt Manaa sairaalaan, koska hän ei ollut sairas. Hän oli vain nälkäinen, eikä sairaalassa hoideta nälkää.

Itä-Afrikan kuivuus:

Somalian, Etiopian ja Kenian kuivilla alueilla on menossa pahin kuivuuskausi 40 vuoteen.

Ruuan puutteesta ja aliravitsemuksesta kärsii Itä-Afrikassa jo yli 20 miljoonaa ihmistä.

Somaliassa yli miljoona ihmistä on joutunut lähtemään ilmastopakolaisiksi.

1,8 miljoonaa somalialaista lasta kärsii jo vakavasta aliravitsemuksesta.

Nälkätilannetta pahentavat Ukrainan sodan vuoksi kohonneet ruuan ja polttoaineen hinnat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Täällä ilmastonmuutoksen pahimmat seuraukset tapahtuvat jo nyt - Mana, 7, kuoli äitinsä viereen pakolaisleirin majassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Afrikkalaiset ovat vähiten syypäitä ilmastonmuutokseen, mutta kärsivät siitä kaikkein eniten. Baidoan kaupungissa Somaliassa sadat tuhannet ilmastopakolaiset odottavat apua ja surevat kuolleita lapsiaan.

# data[].attributes.headline
Kahdeksan viime vuotta olivat kaikki ennätys­kuumia, YK arvioi, Johannes

# data[].attributes.subject
Kahdeksan viime vuotta olivat kaikki ennätys­kuumia, YK arvioi, Johannes

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/tiede/art-2000009183220.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Raportin mukaan merkittävien kasvihuonekaasujen pitoisuudet kohosivat viime vuonna ennätyslukemiin. Merenpinnan nousun nopeus on kaksinkertaistunut 30 vuodessa. Erityisesti merien pintavedet ovat lämmenneet nopeasti.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat kiihtyneet, käy ilmi sunnuntaina julkaistusta YK:n raportista. Asiasta kertoo uutistoimisto AFP.

Jos loppuvuoteen 2022 kohdistuvat arviot pitävät paikkansa, jokainen kahdeksasta viime vuodesta oli raportin mukaan keskilämpötilaltaan ennätyksellisen kuuma.

Ilmastonmuutos on tuonut kuumuusaallot, kohottanut merenpintaa, sulattanut jäätiköitä ja lisännyt rankkasateita. Ne kaikki lisääntyvät kiihtyvällä vauhdilla.

Vuodesta 2022 tulee arvioiden mukaan olemaan viidenneksi tai kuudenneksi kuumin koskaan. Tämä huolimatta siitä, että säännöllisesti toistuva La Niña -ilmiö on viilentänyt ilmastoa vuodesta 2020.

Raportin mukaan maapallo on lämmennyt 1800-luvun lopun teollisen vallankumouksen jälkeen yli 1,1 astetta. Noin puolet lämpötilan noususta on toteutunut 30 viime vuoden aikana.

Merkittävimpien kasvihuonekaasujen pitoisuudet kohosivat ennätyssuuriksi viime vuonna. Tilastoissa erottuu erityisesti voimakas kasvihuonekaasu metaani. Sen pitoisuuksissa nähtiin yhden vuoden suurin hyppy mittaushistoriassa.

Metaani on keskipitkällä aikavälillä kymmeniä kertoja vahvempi kasvihuonekaasu kuin hiilidioksidi. Se kuitenkin myös häviää ilmakehästä nopeammin kuin hiilidioksidi.

Metaanipitoisuuksien kasvun arvioidaan johtuvan maakaasun tuotantoon liittyvistä vuodoista sekä lihankulutuksen kasvusta.

Viime 20 vuoden aikana erityisesti merien pintavedet ovat lämmenneet vauhdilla, raportti kertoo. Meret varastoivat yli 90 prosenttia siitä lämmöstä, jota ihmisen tuottamat kasvihuonekaasut aiheuttavat.

Kuumuusaallot merissä ovat myös yleistyneet. Sillä on katastrofaalisia vaikutuksia muun muassa koralliriuttoihin. Raportin mukaan puolen miljardin ihmisen ravinto ja elinkeinot ovat riutoista riippuvaisia.

Jäätiköiden sulamisen takia merenpinnan nousun nopeus on kaksinkertaistunut 30 viime vuoden aikana.

YK:n alainen Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) julkaisi raportin sunnuntaina Egyptissä alkaneen YK:n 27. ilmastokonferenssin yhteydessä. Konferenssia kutsutaan myös nimellä COP27, ja siihen osallistuu edustajia yli 200 valtiosta.

YK:n pääjohtaja António Guterres kutsui raporttia "ilmastokaaoksen aikakirjaksi".

"COP27:n alkaessa planeettamme lähettää hätäviestin", hän sanoi.

Vuonna 2015 solmittiin Pariisin ilmastosopimus, jonka tavoite on rajoittaa ilmaston lämpeneminen 1,5 asteeseen. Monet tutkijat pitävät tavoitteen saavuttamista jo nyt hyvin epätodennäköisenä, jopa mahdottomana.

WMO:n johtaja Petteri Taalas sanoo järjestön tiedotteessa, että ilmakehän hiilidioksidipitoisuudet ovat niin korkeat, että 1,5 astetta on tuskin enää käsien ulottuvilla.

Taalaksen mukaan on jo liian myöhäistä pelastaa monia jäätiköitä. Tällä on merkittäviä vaikutuksia muun muassa maailman vesiturvaan. Hän muistuttaa, että mitä enemmän lämpötila nousee, sitä pahemmat ovat seuraukset.

Dave Reay, Edinburghin yliopiston ilmastonmuutokseen erikoistuneen instituutin johtaja sanoi AFP:n mukaan, että maailmalla on nyt edessään suunnaton työ vahinkojen rajoittamisessa.

"Jos koskaan on vuosi, jolloin laput maailmanlaajuisen ilmastotoimettomuuden silmillä tulisi hukuttaa, silputa ja polttaa irti, vuoden 2022 tulisi olla se vuosi", Reay sanoi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastokriisi | Kahdeksan viime vuotta olivat kaikki ennätyskuumia, YK arvioi

# data[].attributes.attachment_link.description
Raportin mukaan merkittävien kasvihuonekaasujen pitoisuudet kohosivat viime vuonna ennätyslukemiin. Merenpinnan nousun nopeus on kaksinkertaistunut 30 vuodessa. Erityisesti merien pintavedet ovat lämmenneet nopeasti. Ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat kiihtyneet, käy ilmi sunnuntaina julkaistusta YK:n raportista. Asiasta kertoo uutistoimisto AFP. Jos loppuvuoteen 2022 kohdistuvat arviot pitävät paikkansa, jokainen kahdeksasta viime vuodesta oli raportin mukaan keskilämpötilaltaan ennätyksellisen kuuma.

# data[].attributes.headline
Maanvyörymät ja tulvat tappaneet ainakin seitsemän ihmistä Venezuelassa. Nikita

# data[].attributes.subject
Maanvyörymät ja tulvat tappaneet ainakin seitsemän ihmistä Venezuelassa. Nikita

# data[].attributes.attachment_link.title
Maanvyörymät ja tulvat tappaneet ainakin seitsemän ihmistä Venezuelassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Venezuelassa ainakin seitsemän ihmistä on kuollut maanvyörymien ja tulvien seurauksena, paikalliset viranomaiset kertoivat perjantaina.

# data[].attributes.headline
Hirmumyrsky Sitrang teki tuhojaan Bangladeshissa: Yli 20 kuoli ja lähes miljoona evakuoitiin kodeistaan. Nikita

# data[].attributes.subject
Hirmumyrsky Sitrang teki tuhojaan Bangladeshissa: Yli 20 kuoli ja lähes miljoona evakuoitiin kodeistaan. Nikita

# data[].attributes.attachment_link.title
Hirmumyrsky Sitrang teki tuhojaan Bangladeshissa: Yli 20 kuoli ja lähes miljoona evakuoitiin kodeistaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Naapurimaassa Intiassa evakuoitiin niin ikään heti rajan takana sijaitsevasta Länsi-Bengalin osavaltiosta tuhansia ihmisiä turvaan myrskyn tieltä yli sataan tilapäissuojaan.

# data[].attributes.headline
Ilmastokaaos on lähellä ja se vaikuttaa myös hyvin varautuneisiin maihin, Martta

# data[].attributes.subject
Ilmastokaaos on lähellä ja se vaikuttaa myös hyvin varautuneisiin maihin, Martta

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12673693

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilmastokaaos on lähellä, ja se vaikuttaa myös hyvin varautuneisiin maihin, varoittaa YK:n ilmastoraportti

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopan Alpeilla rikottiin viime vuonna jäätiköiden sulamisennätykset. Itä-Afrikan kuivuus johti ennennäkemättömään ruokakriisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tällaisia ongelmia seuraa, jos maapallo lämpenee kaksi eikä vain 1,5 astetta

# data[].attributes.attachment_link.description
Vain puolen lämpöasteen erolla on suuri merkitys maailmalle. Katso, miten iso ero mitättömältä tuntuvalla puolella asteella on ihmisille, luonnolle ja ruokaturvalle.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ФАО/Сергей Гапон

# data[].attributes.attachment_link.title
ФАО: здоровье сельскохозяйственных животных влияет на выбросы парниковых газов

# data[].attributes.attachment_link.description
Болезни, поражающие сельскохозяйственных животных, падеж скота и производительность в животноводчетстве оказывают значительное влияние на выбросы парниковых газов. Об этом говорится в совместном докладе Продовольственной и сельскохозяйственной организации (ФАО) и партнеров.

# data[].attributes.attachment_link.title
HS Ympäristö | Pitäisikö maailmaa alkaa viilentää väkisin? Yhdysvallat panostaa ilmastonmuokkauksen tutkimukseen

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvallat aikoo panostaa satoja miljoonia dollareita niin sanotun ilmastonmuokkauksen tutkimukseen lähivuosina. Tutkimushankkeissa on tarkoitus selvittää, voisiko Auringon säteilyä heijastaa takaisin avaruuteen esimerkiksi kylvämällä rikkihiukkasia yläilmakehään. Kyse on niin sanotusta ilmastonmuokkauksesta, englanniksi climate engineering . Siitä on puhuttu jo vuosikymmeniä ja erilaisia sen menetelmiä on esitetty.

# data[].attributes.headline
Keniassa pahin kuivuus vuosikymmeniin, Aada

# data[].attributes.subject
Keniassa pahin kuivuus vuosikymmeniin, Aada

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helmikuun ja lokakuun välisenä aikana viranomaiset kirjasivat 205 norsun, 512 gnuun, 381 seepran, 12 kirahvin ja 51 puhvelin kuoleman.

Yli 200 norsua ja satoja seeproja ja gnuita on kuollut Keniassa. Maassa vallitsee pahin kuivuusjakso neljään vuosikymmeneen, kertoi maan matkailuministeri perjantaina uutistoimisto AFP:n mukaan.

Helmikuun ja lokakuun välisenä aikana viranomaiset kirjasivat 205 norsun, 512 gnuun, 381 seepran, 12 kirahvin ja 51 puhvelin kuoleman.

Kuivuus on koetellut lähes puolta Kenian alueista. Kuivuudesta on lisäksi kärsinyt ainakin neljää miljoonaa kenialaista.

"Kuivuus on aiheuttanut kuolleisuutta villieläimille, lähinnä kasvinsyöjälajeille. Kuolleisuus johtuu ruoka- ja vesivarojen ehtymisestä", kertoi matkailuministeri Peninah Malonza perjantaina Nairobissa pidetyssä lehdistötilaisuudessa.

"Amboselin ja Laikipia-Samburun alueiden norsut kärsivät pahiten kuivuudesta, sillä näiden alueilla on kirjattu yli 70 norsun kuolemaa", Malonza sanoi.

Viime vuonna Keniassa oli maan matkailuministeriön arvioiden mukaan 36 000 norsua.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ympäristö | Keniaa piinaa pahin kuivuus 40 vuoteen: Yli 200 norsua kuollut

# data[].attributes.attachment_link.description
Helmikuun ja lokakuun välisenä aikana viranomaiset kirjasivat 205 norsun, 512 gnuun, 381 seepran, 12 kirahvin ja 51 puhvelin kuoleman. Yli 200 norsua ja satoja seeproja ja gnuita on kuollut Keniassa. Maassa vallitsee pahin kuivuusjakso neljään vuosikymmeneen, kertoi maan matkailuministeri perjantaina uutistoimisto AFP:n mukaan.

# data[].attributes.headline
Suomen tavoite olla hiilineutraali vuonna 2035, Martta

# data[].attributes.subject
Suomen tavoite olla hiilineutraali vuonna 2035, Martta

# data[].attributes.body
https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/suomen-tavoite-olla-hiilineutraali-vuonna-2035-voi-nykytoimin-nipin-napin-toteutua-nama-asiat-ratkaisevat/8558024#gs.hnyxoj

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Raportin mukaan jo päätetyt toimet päästöjen vähentämiseksi päästökauppa- ja taakanjakosektoreilla ovat riittäviä, jos teräsyhtiö SSAB:n investointi kohti fossiilivapaata teräksentuotantoa Raahessa toteutuu.

Yhtiön siirtymä vähäpäästöisempään tuotantoon jo vuonna 2030 vähentäisi raportin mukaan päästöjä 3-4 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia nykyskenaarioita enemmän vuoteen 2035 mennessä.

Tämä sekä keskipitkän aikavälin ilmastopolitiikan suunnitelmaan (KAISU) kuuluvien toimien yhteenlaskettu vaikutus voisi juuri ja juuri auttaa Suomea kuromaan kokonaispäästöjen ja päästötavoitteen välisen kuilun umpeen, raportti summaa.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Ohisalo: Tarvitaan nielujen pelastuspaketti

Päästöjen vähentämisen lisäksi Suomen on kasvatettava hiilinielujaan, jos se mielii saavuttaa hiilineutraaliustavoitteensa.

Hiilinielut sitovat ilmakehästä hiilidioksidia. Suomessa esimerkiksi metsät ovat merkittäviä hiilinieluja.

Raportissa todetaan, että arvioihin tulevasta päästökehityksestä liittyy kuitenkin epävarmuutta, joka kasvaa sitä suuremmaksi, mitä pidemmälle tulevaisuuteen arvioita tehdään.

Kokonaispäästökehitystä suuremmat epävarmuudet liittyvät nimenomaan maankäyttösektorin päästö- ja nielukehitykseen.

Vuonna 2021 Suomen kokonaispäästöt ilman maankäyttösektoria olivat 47,7 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia eli 0,1 miljoonaa tonnia vähemmän kuin sitä edeltävänä vuonna.

Maatalousmaan, metsätalouden ja muun maankäytön sisältävä maankäyttösektori on aiemmin ollut Suomessa merkittävä nettonielu, mutta ennakkotietojen mukaan sektori tuotti vuonna 2021 enemmän päästöjä kuin sitoi.

- Tämä on painava varoitus, sillä Suomen hiilineutraalius 2035 nojaa siihen, että samalla vähennämme päästöjämme ja kasvatamme nieluamme. Päästöjen vähentämisen osalta olemme tiellä kohti hiilineutraalia Suomea. Nielujen osalta tilanne vaikuttaa vaikeammalta. Nyt voidaan jo sanoa, että nielujen pelastuspaketti tullaan tarvitsemaan, ympäristö- ja ilmastoministeri Maria Ohisalo (vihr.) sanoo tiedotteessa.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Kylmä talvi kasvatti päästöjä

Vuonna 2021 päästökauppaan kuuluvien suomalaisten laitosten päästöjen osuus Suomen kokonaispäästöistä oli 43 prosenttia. Päästöt kasvoivat edellisvuodesta neljä prosenttia.

Raportin mukaan päästöjen kasvun taustalla oli kivihiilen edellisvuotta korkeampi kulutus, mihin vaikuttivat muun muassa edellisvuotta kylmempi sää ja maakaasun korkea markkinahinta.

EU:n päästökaupan piiriin kuuluvat suuret teollisuus- ja energiantuotantolaitokset sekä Euroopan sisäinen lentoliikenne.

Taakanjakosektorilla päästöt ovat vähentyneet hitaammin kuin päästökauppasektorilla. Vuonna 2021 taakanjakosektorin päästöt olivat ennakkotietojen mukaan noin kolme prosenttia alhaisemmat kuin sitä edeltävänä vuonna.

Ennakkotietojen mukaan päästöt vähenivät erityisesti liikennesektorilla.

Taakanjakosektorille kuuluvat kaikki päästökauppajärjestelmän ja maankäyttösektorin ulkopuoliset päästöt, jotka raportoidaan kansallisessa päästöinventaariossa. Tärkeimmät sektorin päästölähteet ovat liikenne, maatalous sekä rakennusten erillislämmitys.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen tavoite olla hiilineutraali vuonna 2035 voi nykytoimin nipin napin toteutua - nämä asiat ratkaisevat

# data[].attributes.attachment_link.description
Raportin mukaan jo päätetyt toimet päästöjen vähentämiseksi päästökauppa- ja taakanjakosektoreilla ovat riittäviä, jos teräsyhtiö SSAB:n investointi kohti fossiilivapaata teräksentuotantoa Raahessa toteutuu. Yhtiön siirtymä vähäpäästöisempään tuotantoon jo vuonna 2030 vähentäisi raportin mukaan päästöjä 3-4 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia nykyskenaarioita enemmän vuoteen 2035 mennessä.

# data[].attributes.headline
Filippiineillä valtava trooppinen myrsky. Paljon kadonneita sekä kuolleita ihmisiä. Kenth

# data[].attributes.subject
Filippiineillä valtava trooppinen myrsky. Paljon kadonneita sekä kuolleita ihmisiä. Kenth

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Raju trooppinen myrsky riepotteli viikonloppuna etenkin Filippiinien eteläistä aluetta.

Trooppinen myrsky on aiheuttanut Filippiineillä viikonlopun aikana 98 henkilön kuoleman. Ainakin 63 henkilöä on kateissa. Viimeisimmät tiedot kertoi uutistoimisto AFP. Aiemmin aiheesta uutisoi Reuters.

Paikalliset viranomaiset ovat tiedottaneet vaihtelevia lukuja uhrien määrästä. Osa kuolonuhreista oli kirjattu aluksi virheellisesti kahdesti. Viranomaiset vähensivät aiemmin kuolonuhrien määrää 72:sta 45:een tarkistettuaan raportit uudestaan.

Uhrien määrän odotetaan vielä nousevan, sillä pelastusoperaatiot ovat vielä kesken.

Myrskyn tuulten kerrottiin puhaltaneen voimakkaimmillaan noin 26 metriä sekunnissa ja puuskissa jopa 37,5 metriä sekunnissa.

Filippiinit on 7 641 saaren ja noin 100 miljoonan asukkaan saarivaltio Kaakkois-Aasiassa. Maahan iskee vuosittain useita trooppisia myrskyjä.

Tuhansia kodittomaksi jääneitä

Reutersin mukaan myrsky on aiheuttanut etenkin Filippiinien eteläisissä maakunnissa tulvia ja maanvyöryjä. Maan säävirasto varoitti viimeisimmässä tiedotteessaan laajalle levinneistä tulvista ja maanvyörymistä pääkaupunkiseudulla ja sen läheisissä maakunnissa.

Myrskyn vuoksi myös useat lentoyhtiöt ovat peruneet niin maan sisäisiä kuin kansainvälisiä lentoja. Reutersin mukaan myös Manilan pormestari Honey Lacuna-Pangan määräsi lauantaina sulkemaan kaupungin hautausmaat, joissa miljoonien ihmisten odotettiin vierailevan pidennetyn pyhäinpäiväviikonlopun aikana.

CNN:n mukaan eniten vahinkoja ovat kärsineet maan eteläiset maakunnat ja kaupungit. Esimerkiksi Mindanaon saarella sijaitsevaan Cotabataon kaupunkiin on julistettu "hätätila", ja kaupungissa noin 67 000 asukasta on kärsinyt myrskystä.

Kaiken kaikkiaan viranomaiset arvioivat, että lähes 185 000 ihmistä eri puolilla maata on kärsinyt myrskyn vuoksi ja yli 8 000 ihmistä on joutunut väliaikaisesti kodittomiksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trooppinen myrsky Filippiineillä johti 98 ihmisen kuolemaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Raju trooppinen myrsky riepotteli viikonloppuna etenkin Filippiinien eteläistä aluetta. Trooppinen myrsky on aiheuttanut Filippiineillä viikonlopun aikana 98 henkilön kuoleman. Ainakin 63 henkilöä on kateissa. Viimeisimmät tiedot kertoi uutistoimisto AFP. Aiemmin aiheesta uutisoi Reuters. Paikalliset viranomaiset ovat tiedottaneet vaihtelevia lukuja uhrien määrästä. Osa kuolonuhreista oli kirjattu aluksi virheellisesti kahdesti.

# data[].attributes.headline
 Euroopassa lämpötilat ovat nousseet yli kaksinkertaisesti verrattuna maailman keskiarvoon. Kenth

# data[].attributes.subject
 Euroopassa lämpötilat ovat nousseet yli kaksinkertaisesti verrattuna maailman keskiarvoon. Kenth

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YK ja EU julkaisivat raporttinsa sunnuntaina Egyptissä alkavan ilmastokonferenssin edellä.

Pohjois-Italian Pojoen pinta laski viime kesänä poikkeuksellisen alhaiseksi. Kuva on otettu 1. heinäkuuta. Kuva: AOP

Lämpötilat Euroopassa ovat nousseet yli kaksinkertaisesti maailman keskiarvoon verrattuna viimeisen 30 vuoden aikana.

Näin toteavat YK:n Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) ja Euroopan unionin Copernicus Climate Change Service yhteisessä raportissaan (siirryt toiseen palveluun) .

Raportin mukaan Euroopan alueella lämpötilat ovat nousseet keskimäärin puoli astetta joka vuosikymmen vuodesta 1991. Ilmaston lämpeneminen on näin ollen nopeinta Euroopassa kaikkiin muihin maanosiin nähden.

Lämpenemisen seurauksena alppijäätiköt menettivät jään paksuudesta 30 metriä vuosina 1997-2021. Myös Grönlannin jäätikkö sulaa nopeasti ja kiihdyttää merenpinnan nousua.

Ilmastonmuutoksen seuraukset näkyvät muun muassa Sveitsin Alpeilla. Kuva on otettu 22. heinäkuuta. Kuva: Arnd Wiegmann / Reuters

Lämpeneminen todennäköisesti jatkuu nopeana

Raportissa varoitetaan, että ilmaston lämpeneminen todennäköisesti jatkaa nousuaan kaikkialla Euroopassa nopeammin kuin maapallon keskilämpötilan muutokset.

- Eurooppa esittelee livenä kuvan lämpenevästä maailmasta ja muistuttaa meitä siitä, että edes hyvin valmistautuneet yhteiskunnat eivät ole turvassa äärimmäisiltä sääilmiöiltä, sanoo WMO:n johtaja Petteri Taalas lausunnossa uutistoimisto AFP:n mukaan.

Raportti julkaistiin ennen sunnuntaina Egyptissä alkavaa YK:n 27. ilmastokonferenssia.
Lisää aiheesta: Sveitsistä katosi kokonainen järvi, mutta kuivuuden rinnalle tulivat myös tulvat - Euroopan äärimmäiset sääilmiöt jatkuvat Kuivuus sekoittaa koko Euroopan taloutta - myös osa Suomesta on varoitustilassa: Katso, miltä näyttää Lohjan kuivalla pellolla Ylen kysely: suomalaiset yhtä huolissaan luontokadosta ja ilmastonmuutoksesta Helteet ja kuivuus verottavat satoa Euroopassa - professori: "Ne tulivat pahaan aikaan, koska viljamarkkinat olivat valmiiksi epävakaat" Näin kuumaa Euroopassa nyt on, paikoin tulossa historian polttavin viikko - ilmastonmuutos lisää kovien helteiden todennäköisyyttä

# data[].attributes.attachment_link.title
Raportti: Euroopan ilmasto on lämmennyt yli kaksi kertaa muuta maailmaa enemmän, ja nousu todennäköisesti jatkuu

# data[].attributes.attachment_link.description
YK ja EU julkaisivat raporttinsa sunnuntaina Egyptissä alkavan ilmastokonferenssin edellä. Lämpötilat Euroopassa ovat nousseet yli kaksinkertaisesti maailman keskiarvoon verrattuna viimeisen 30 vuoden aikana. Näin toteavat YK:n Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) ja Euroopan unionin Copernicus Climate Change Service yhteisessä raportissaan (siirryt toiseen palveluun) . Raportin mukaan Euroopan alueella lämpötilat ovat nousseet keskimäärin puoli astetta joka vuosikymmen vuodesta 1991.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutoksen mission peruskirja on osa Horisontti Euroopan EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa. Tavoitteena on edistää ilmastokestävyyttä.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12646751

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ian-myrsky saapui Floridan rannikolle keskiviikkona, jolloin se oli nelosluokan hurrikaani.

Asuinalue oli yhä tulvavesien saartamana Ian-myrskyn jäljiltä Orlandossa Floridassa lauantaina. Kuva: Bryan R. Smith / AFP

Yhdysvalloissa Floridassa tulvien ennustetaan jatkuvan Ian-myrskyn jäljiltä vielä useita päiviä. Pelastusryhmät ovat jatkaneet ihmisten etsimistä ja pelastamista tuhojen keskellä.

Ensihoitajat ja vapaaehtoiset ovat kiertäneet asuinalueilla ovelta ovelle tarjoamassa evakuointiapua ihmisille, jotka jäivät koteihinsa myrskyn ajaksi. Myrskyn jäljiltä monet heistä ovat olleet kodeissaan ilman vettä tai sähköä.

Ian-myrskyn seurauksena on vahvistettu kuolleen ainakin 35 ihmistä. Yksistään Floridan osavaltiossa on kuollut lainvalvontaviranomaisen mukaan 28 ihmistä. Viranomaisten mukaan monet kuolemantapaukset ovat hukkumisia.

Monet yhdysvaltalaismediat ovat kuitenkin kertoneet kuolonuhreja olevan vielä enemmän. Tämä selittyy sillä, että mediat ovat saaneet tietoja piirikuntien viranomaisilta. Esimerkiksi uutiskanava CNN:n seurannan (siirryt toiseen palveluun) mukaan uhreja on ainakin 70.

Ian iski maihin Floridan rannikolla keskiviikkona, jolloin se oli nelosluokan hurrikaani. Sittemmin myrsky on laantunut liikuttuaan sisämaahan.

Havannassa sähköt palautuvat myrskyn jäljiltä

Havannassa Kuubassa protestoitiin toista päivää Ian-myrskyn aiheuttamien sähkökatkojen hitaan korjaamisen vuoksi. Vedadon kaupunginosassa ihmiset kokoontuivat hakkaamaan kattiloita ja vaatimaan sähkön palauttamista, ja kaupungin itäpuolella Guanabacoassa mielenosoittajat tukkivat teitä roska-astioilla ja myrskyn repimillä oksilla.

Lauantain aikana sähköjä saatiin kuitenkin palautettua monille alueille Havannassa ja sähkö puuttuu enää alle viidesosalta pääkaupungin asukkaista, kertoo sähköyhtiö Union Electrica.

Kuuba oli kokonaan vailla sähköjä yhteensä 18 tunnin ajan sen jälkeen kun Ian iski saarelle tiistaina. Internetyhteys katkesi Kuubassa perjantaina. Uutistoimisto AFP:n mukaan yhteys palautui hiljalleen lauantain aikana.

Kaduilla järjestettävät mielenosoitukset ovat harvinaisia kommunistijohtoisessa Kuubassa. Perjantaina poliisi tarkkaili mielenosoituksia mutta ei juurikaan puuttunut niihin.
Aiheesta lisää: Hurrikaani Ianin kuolonuhreja on Floridassa vähintään parikymmentä Ian voimistui takaisin hirmumyrskyksi ja on matkalla kohti Etelä-Carolinan osavaltiota Hirmumyrsky Ian runnoo Floridaa - yli kahdelta miljoonalta ihmiseltä sähköt poikki Koko Kuuba ilman sähköä hurrikaanin jäljiltä - Florida varautuu hirmumyrskyyn, yli 2,5 miljoonaa ihmistä saanut evakuointikäskyn

# data[].attributes.attachment_link.title
Tulvat Ian-myrskyn jäljiltä voivat jatkua Floridassa vielä päiviä

# data[].attributes.attachment_link.description
Ian-myrsky saapui Floridan rannikolle keskiviikkona, jolloin se oli nelosluokan hurrikaani. Yhdysvalloissa Floridassa tulvien ennustetaan jatkuvan Ian-myrskyn jäljiltä vielä useita päiviä. Pelastusryhmät ovat jatkaneet ihmisten etsimistä ja pelastamista tuhojen keskellä. Ensihoitajat ja vapaaehtoiset ovat kiertäneet asuinalueilla ovelta ovelle tarjoamassa evakuointiapua ihmisille, jotka jäivät koteihinsa myrskyn ajaksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Гидроэлектростанции по всему миру страдают от нехватки воды. Индустрия, которой отводили одну из главных ролей в борьбе с изменениями климата, пострадала от них больше других, пишет Bloomber. Энергетики и экологи ломают голову над тем, как исправить ситуацию. Forbes выбрал главное.

Telegram-канал Forbes - ультимативный гид в мире украинского бизнеса. Подписаться на канал.

Гидроэлектростанции всегда считались самыми стабильными и надежными источниками зеленой энергии. Но участившиеся волны аномальной жары и засухи в США, Европе, Китае и Латинской Америке заставляют аналитиков усомниться в том, что ГЭС смогут долго выполнять эту роль.

Нынешний год стал показательным: из-за экстремальной жары реки, питающие водохранилища, стремительно пересыхают. С января по сентябрь 2022-го производство гидроэлектроэнергии в Европе упало на 75 тераватт-часов: это больше, чем за год потребляет Греция. Европейским энергетикам приходится тратить больше угля и газа, запасы которых они пытались копить из-за перебоев в поставках энергоносителей из России.

Китайские гидроэлектростанции произвели в сентябре на 30% меньше энергии, чем месяцем раньше. Из-за жары остановилась гигантская ГЭС на реке Янцзы, способная в одиночку снабжать энергией страну вроде Филиппин. Из-за сильнейшей за последние 60 лет засухи в провинции Сычуань производство электроэнергии в августе сократилось на 50%. Властям пришлось почти на две недели отключить электроэнергию местным производствам, что нарушило поставки для мировых гигантов вроде Apple и Tesla.

В Бразилии, где на ГЭС приходится более 60% производства электроэнергии, засуха поставила страну на грань веерных отключений. Она вынудила энергетиков увеличить импорт энергии из соседних стран и нарастить закупки ископаемого топлива.

В США в сентябре и октябре производство гидроэлектроэнергии упадет до самого низкого уровня за последние шесть лет. Из-за сильнейшей за 1200 лет засухи на западном побережье США ГЭС вырабатывают только половину энергии, которую обычно поставляют в Калифорнию. По всему штату увеличился риск аварийных отключений. В сентябре производство гидроэлектроэнергии в стране упало до 17,06 тераватт-часов, а в октябре достигнет самого низкого показателя с осени 2016-го.

Конец стабильности

ГЭС традиционно генерировали больше энергии, чем атомные электростанции, и превосходили по объемам производства ветровые и солнечные электростанции вместе взятые. В странах вроде Норвегии и Бразилии на гидроэнергетику приходится свыше половины производимой электроэнергии. ГЭС в среднем генерируют электроэнергию около 42% времени. Для ветроэлектростанций этот показатель не превышает 25%, для солнечных - всего 12%, подсчитали аналитики BloombergNEF.

Кроме того, энергетики используют ГЭС как маневренные мощности: их можно почти мгновенно подключить к системе в часы пиковых нагрузок. Но все эти выгоды проявляются только в одном случае - когда водохранилища не испытывают недостатка в воде.

Операторы плотин снабжают водой не только ГЭС, но и сельхозугодья и города. Например, водохранилище за плотиной Гувера на реке Колорадо поставляет воду 90% населения Лас-Вегаса. С того же водохранилища получает воду Лос-Анджелес и фермеры, орошающие сотни тысяч гектаров сельскохозяйственных земель. Этим летом уровень в водохранилище упал так низко, что стало видно озерное дно.

Длительные засухи приводят к тому, что вода в водохранилищах не успевает накапливаться даже после восстановления нормальной температуры. Например, в китайской провинции Сычуань аномальная жара прекратилась в конце августа, но энергетики до сих пор ощущают ее последствия. В соседней Юньнани алюминиевые заводы работают с неполной загрузкой, чтобы дать водохранилищам возможность заполниться перед засушливыми зимними месяцами. Для восполнения дефицита энергии Китаю приходится закупать больше угля и газа.

Стабильность работы ГЭС в условиях глобального потепления - не единственная проблема гидроэнергетики. Во многих странах растет сопротивление новым гидроэнергетическим проектам. Плотины обвиняют в разрушении экосистем и вымирании водной флоры и фауны. Недовольно население, которое нужно переселять на новые территории в ходе строительства водохранилищ.

Будущее гидроэнергетики

ГЭС едва ли надолго сохранят ведущую роль в производстве зеленой энергии. По прогнозам BloombergNEF, в период до 2050-го мировые гидроэнергетические мощности увеличатся только на 18%. За тот же период производство солнечной энергии вырастет в восемь раз, а ветряной - как минимум втрое.

Вполне вероятно, что в будущем развитие гидроэнергетики ограничится нишевой функцией - предоставлением маневренных мощностей. Особую роль могут сыграть гидроаккумулирующие станции, которые поднимают воду в водохранилище в часы избыточного производства энергии и подают ее обратно на турбины в периоды пиковых нагрузок. Эта технология может быть использована в сочетании с ветровыми и солнечными электростанциями, чтобы поддерживать круглосуточное производство чистой электроэнергии. Гидроаккумулирующие системы работают по замкнутому циклу и меньше страдают от засух, говорят эксперты Ассоциации гидроэнергетики.

Странам, сильнее всего пострадавшим от снижения производительности ГЭС, приходится использовать больше ископаемого топлива. Альтернатива - инвестиции в ядерную энергетику и строительство промышленных аккумуляторных станций. Сгладить проблему может развитие сетей электропередач, которые помогут распределять нагрузку на генерирующие мощности в разных странах и регионах.

Хорошие результаты показывают плавучие солнечные панели на водохранилищах. Они одновременно производят электроэнергию в солнечную погоду и замедляют испарение воды с поверхности водоемов, поясняет менеджер по энергетической политике Международной ассоциации гидроэнергетики Лей Кси. "Китай применяет эту технологию для повышения гибкости работы гидроэлектростанций", - говорит она.

Устранить корень проблемы

Изменения климата негативно влияют на все источники чистой энергии сразу. Дым от лесных пожаров и пыльные бури снижают производительность солнечных панелей. Из-за резкого понижения температуры зимой на лопастях ветряных турбин намерзает лед, что приводит к остановке ветроэлектростанций. Засуха в Европе привела к сокращению производства на атомных станциях, которые используют речную воду для охлаждения реакторов.

Попытки вернуться к ископаемым видам топлива лишь ускоряют климатические изменения. Нужно прилагать намного больше усилий по сдерживанию роста мировой температуры, иначе стоимость перехода на альтернативные источники энергии будет только расти, считает аналитик Greenpeace Ли Шуо. "Если мы не решим проблему, лежащую в основе изменения климата, и не сократим выбросы, то скоро обнаружим, что наши планы по переходу на зеленую энергетику стали неподъемно дорогими", - говорит он.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Перевод текста Bloomberg

# data[].attributes.attachment_link.title
Самый большой в мире источник зеленой энергии быстро испаряется. Что может спасти гидроэнергетику - разбор Bloomberg - Forbes.ua

# data[].attributes.attachment_link.description
Гидроэлектростанции по всему миру страдают от нехватки воды. Индустрия, которой отводили одну из главных ролей в борьбе с изменениями климата, пострадала от них больше других, пишет Bloomber. Энергетики и экологи ломают голову над тем, как исправить ситуацию. Forbes выбрал главное. Telegram-канал Forbes - ультимативный гид в мире украинского бизнеса.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulvat ovat johtaneet yli tuhannen ihmisen kuolemaan.

Siinä missä suuri osa Euroopasta kärsii kuivuudesta, Pakistan on veden vallassa.

Ohessa oleva Euroopan avaruusjärjestön kuva näyttää kuinka rankat, kesäkuusta lähtien jatkuneet monsuunisateet ovat peittäneet jopa kolmasosan maasta veden alle. Sateet ovat olleet kymmenen kertaa rankemmat kuin normaalisti.

Indus-joki on tulvinut yli äyräiden muodostaen pitkän, kymmeniä kilometrejä leveän järven. Vasemmanpuoleinen kuva, jonka Copernicus Sentinel-1 kuvasi avaruudesta, näyttää laajemman kuvan Induksen tulvinnasta. Oikeanpuoleinen kuva näyttää pahimman tulva-alueen tarkemmin. Siniset ja mustat alueet ovat veden alla.

Valtavat tulvat ovat johtaneet yli 1 100 ihmisen kuolemaan ja 33 miljoonaa pakistanilaista ovat kärsineet tulvista jollakin tavalla.

Muun muassa siltoja, koteja ja viljelysmaita on pyyhkiytynyt vesimassojen mukana paikoiltaan. Myös kokonaisia kyliä on jäänyt veden alle. BBC:n mukaan lähes puolet maan puuvillasadosta on pilalla ja kasvis, hedelmä ja riisiviljelmillä on koettu suuria menetyksiä.

Tuhansia ihmisiä on kehotettu lähtemään evakkoon, mutta monet ovat jumissa vuoristoisilla alueilla. Elokuun lopulla Pakistan julisti kansallisen hätätilan tulvien takia.

Tulvista on tulossa yhdet Pakistanin historian pahimmista. Vuoden 2010 tulvat jättivät jälkeensä yli 2 000 kuolonuhria. Tämän hetkinen lukema ei ole yhtä korkea, mutta uudelleenrakennus tulee vaatimaan suuria ponnisteluja ja Pakistan on jo pyytänyt apua kustannuksiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yksi kuva näyttää: Kolmasosa Pakistanista veden alla

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulvat ovat johtaneet yli tuhannen ihmisen kuolemaan. Siinä missä suuri osa Euroopasta kärsii kuivuudesta, Pakistan on veden vallassa. Ohessa oleva Euroopan avaruusjärjestön kuva näyttää kuinka rankat, kesäkuusta lähtien jatkuneet monsuunisateet ovat peittäneet jopa kolmasosan maasta veden alle. Sateet ovat olleet kymmenen kertaa rankemmat kuin normaalisti.

# data[].attributes.headline
Hurrikaani Roslyn saapui Meksikoon, Johannes

# data[].attributes.subject
Hurrikaani Roslyn saapui Meksikoon, Johannes

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000009152691.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viranomaiset julistivat ennakoivan hälytyksen Meksikon länsiosan neljään osavaltioon.

Hurrikaani Roslyn on iskeytynyt Meksikoon kolmoskategorian myrskynä. Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen (NHC) ja Meksikon ilmatieteen laitoksen mukaan luvassa on mahdollisesti vahinkoa aiheuttavia tuulia, vaarallinen myrskyvuoksi sekä äkkitulvia ja maanvyörymiä.

Tuulen voimakkuus oli 54 metriä sekunnissa hurrikaanin saapuessa Nayaritin osavaltioon varhain aamulla paikallista aikaa. NHC on ennustanut myrskyn heikkenevän sen saavuttua Meksikoon.

Meksikon länsirannikolla oltiin varauduttu hurrikaanin saapumiseen. Viranomaiset julistivat jo ennakoivasti hälytyksen Meksikon länsiosan neljään osavaltioon. Jaliscon osavaltion paikallisviranomaiset ovat kertoneet, että joitakin satoja ihmisiä on evakuoitu hurrikaanin ennustetun reitin varrelta. Jaliscoon on ennakoitu paikoin 25 senttimetrin verran sadetta.

Trooppiset syklonit iskevät Meksikoon joka vuosi sekä Tyynenmeren että Atlantin rannikolla. Yleensä ne ajoittuvat toukokuun ja marraskuun välille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hirmumyrskyt | Hurrikaani Roslyn saapui Meksikoon kolmoskategorian myrskynä

# data[].attributes.attachment_link.description
Viranomaiset julistivat ennakoivan hälytyksen Meksikon länsiosan neljään osavaltioon. Hurrikaani Roslyn on iskeytynyt Meksikoon kolmoskategorian myrskynä. Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen (NHC) ja Meksikon ilmatieteen laitoksen mukaan luvassa on mahdollisesti vahinkoa aiheuttavia tuulia, vaarallinen myrskyvuoksi sekä äkkitulvia ja maanvyörymiä. Tuulen voimakkuus oli 54 metriä sekunnissa hurrikaanin saapuessa Nayaritin osavaltioon varhain aamulla paikallista aikaa.

# data[].attributes.body
https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/yli-20-kuollut-maanvyorymassa-venezuelassa-kymmenia-kateissa/8532860#gs.fp2il4

# data[].attributes.attachment_link.title
Yli 20 kuollut maanvyörymässä Venezuelassa, kymmeniä kateissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Yli 20 kuollut maanvyörymässä Venezuelassa, kymmeniä kateissa. Maanvyörymä sattui maan keskiosassa, jossa rankkasateet saivat joen tulvimaan yli äyräidensä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Täällä ymmärtää konkreettisesti, mitä ilmastonmuutos merkitsee", Niinistö puhui.

Presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio ovat Islannin-vierailullaan tutustuneet suureen Langjökull-jäätikköön

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio vierailivat torstaina Islannin-valtiovierailun yhteydessä Langjökull-jäätiköllä yhdessä Islannin presidenttiparin kanssa.

Langjökull on Islannin toiseksi suurin lakijäätikkö, jonka korkein kohta on noin 1 450 metriä merenpinnan yläpuolella.

Jäätikön arvioidaan voivan kadota kokonaan seuraavan 150 vuoden aikana, jos ilmastonmuutos jatkuu nykyistä vauhtia.

Niinistö ja Haukio vierailivat jäätiköllä ja luolassa jäätikön sisällä

Presidenttipari vieraili myös merkillä, jossa jäätikön raja oli ollut vielä vuonna 2020.

- Tämä on uskomaton, mutta ei pelkästään hyvä kokemus. Voimme nähdä, kuinka jäätikkö on vetäytynyt kahdessa vuodessa ainakin 100 metriä. Se siis sulaa. Se on merkki ilmastonmuutoksesta, Niinistö puhui.

- Täällä ymmärtää konkreettisesti, mitä ilmastonmuutos merkitsee.

Islannin presidentti Guðni Thorlacius Jóhannesson sanoi, että jäätiköt ovat laajentuneet ja pienentyneet aina, mutta ihmisen toiminnan johdosta jäätiköiden sulaminen on "suurempaa ja nopeampaa".

Jóhannessonin mukaan on surullista, jos ihmiset luulevat, ettei ilmastonmuutokselle voi tehdä mitään.

- Voimme vaikuttaa. Aivan kuten meillä on ollut negatiivinen vaikutus planeetallemme, meillä voi olla myös myönteinen vaikutus, Jóhannesson puhui.

Jóhannesson sanoi toivovansa, että kun ihmiset voivat omin silmin nähdä ilmastonmuutoksen vaikutukset, niin ihmiset toimisivat ilmaston eteen.

- Me tiedämme, mitä pitää tehdä.

Voit katsoa presidentti Niinistön tiedotustilaisuuden tästä:

Presidentti Sauli Niinistö piti tiedotustilaisuuden Islannin-matkansa päätteeksi.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Täällä ymmärtää konkreettisesti, mitä ilmastonmuutos merkitsee", Niinistö puhui. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio vierailivat torstaina Islannin-valtiovierailun yhteydessä Langjökull-jäätiköllä yhdessä Islannin presidenttiparin kanssa. Langjökull on Islannin toiseksi suurin lakijäätikkö, jonka korkein kohta on noin 1 450 metriä merenpinnan yläpuolella. Jäätikön arvioidaan voivan kadota kokonaan seuraavan 150 vuoden aikana, jos ilmastonmuutos jatkuu nykyistä vauhtia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pakistanissa ilmastonmuutoksen aiheuttamat vaikutukset ovat jo todellisia. Maa on kärsinyt vuoden aikana niin äärimmäisestä kuivuudesta kuin kovista tulvistakin.

Historiallisen kovat sateet koettelivat maata ja aiheuttivat poikkeuksellisia tulvia alkusyksystä. Pakistanin pinta-alasta jopa kolmasosa on tulvaveden vallassa.

Peräti kahdeksan miljoonan ihmisen on arvioitu joutuneen jättämään kotinsa tulvien vuoksi. Viranomaiset ovat arvioineet, että menee peräti puoli vuotta, että tulvavedet vetäytyvät. YK:n mukaan yli tuhat ihmistä on kuollut.

- Tässä vaiheessa tuho on niin laaja, ettei Pakistanin valtiolla ole kapasiteettia vastata siitä nouseviin tarpeisiin, sanoo Suomen Lähetysseuran hankehallinnon asiantuntija Iiro Pankakoski.

Pankakoski kertoo, että ihmisillä on suuri puute majoituksesta, ruoasta, lääkkeistä ja muista perustarpeista.

- Laajempia ongelmia ovat esimerkiksi suojan puute ja ruokaturvallisuus, koska tulvat ovat tuhonneet koteja, viljaa, teitä ja infrastruktuuria. Esimerkiksi Sindhin provinssissa tuotetaan puolet maan ruoasta, ja noin 90 prosenttia viljasta on tuhoutunut. Tämä vaikuttaa eniten vähävaraisiin ja muuten haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin.

Pakistanin suunnittelun ja kehityksen ministerin Ahsan Iqbalin mukaan tulvat ovat tuhonneet peräti 45 prosenttia viljelysmaista. Tämä aiheuttaa laajaa ruokapulaa paitsi Pakistanissa myös niissä maissa, jotka ovat riippuvaisia sen ruoan tuonnista.

Ennen tulvia paahtavaa kuumuutta

Pakistanilaisen kansalaisjärjestön Pakistan Partnership Initiativen johtajan Ashraf J. W. Mallin mukaan ilmastonmuutos on näkynyt Pakistanissa tänä vuonna monin eri tavoin.

Tulvat aiheuttanut monsuunisadekausi on ollut epänormaalin pitkä ja runsassateinen. Sadekausi on jatkunut syyskuulle, mikä on epätavanomaista ja ilmastonmuutoksen seuraus.

Jo ennen tulvia Pakistan kärsi aiemmin tänä vuonna kovasta kuumuusaallosta, jota sitäkin on pidetty ilmastonmuutoksen seurauksena.

- Lämpötilat ovat nousseet paikoitellen yli 50 asteen. Olen asunut Islamabadissa viimeiset kahdeksan vuotta ja ennen tätä vuotta en ollut kokenut koskaan yli 40 asteen lämpötiloja. Tänä vuonna lämpötila nousi kuitenkin 45 asteeseen, Mall kertoo STT:lle Pakistanista sähköpostitse.

Kymmenet miljoonat voivat joutua jättämään kotinsa

Vaikka ilmastonmuutos tulee näkymään ja vaikuttamaan koko maailmassa, erityisesti väkirikkaassa Aasiassa sillä arvioidaan olevan paljon kriittisiä seurauksia.

Kuluneena vuonna alue on kärsinyt rankkasateiden lisäksi niin kuivuudesta kuin trooppisista myrskyistä, Pakistanista Filippiineille.

2:48

Suomi on maailman nopeimmin lämpenevä valtio - näin se muuttaa sääilmiöitä tulevaisuudessa

Etelä-Aasian ja Aasian laajemminkin onkin arvioitu olevan mahdollisesti yksi ilmastonmuutoksen suurimmista kärsijöistä.

- Joidenkin ennusteiden mukaan ilmastokriisi tulee pakottamaan 62 miljoonaa ihmistä kodeistaan Etelä-Aasiassa vuoteen 2050 mennessä, Pankakoski sanoo.

"Emme ole vastuussa ilmastonmuutoksesta"

Samalla monet henkilöt ovat nostaneet esille tilanteen epäoikeudenmukaisuuden: monet kehittyvistä maista ovat vaikuttaneet ilmastonmuutokseen erittäin vähän, mutta kärsivät nyt eniten seurauksista.

Samalla ne eivät ole päässeet hyötymään globaalista talouskasvusta samalla tavalla kuin monet muut maat.

Pakistanin on arvioitu YK:n mukaan olevan niiden maiden joukossa, jotka tulevat kärsimään ilmastonmuutoksesta eniten.

- Me emme ole vastuussa ilmastonmuutoksesta samalla tavalla kuin Yhdysvallat, Kiina, Venäjä ja Eurooppa. Pakistan saattaa näyttää tällä hetkellä kaukaiselta todellisuudelta, mutta se, mitä maaperällämme tapahtuu, on muun maailman tulevaisuus, jos emme lopeta fossiilisten polttoaineiden polttamista. Herätkää, sanoi pakistanilaistaustainen ilmastoaktivisti Ayisha Siddiqa Twitterissä.

Samaa totesi myös YK:n Guterres.

- Mikään maa ei ansaitse tällaista, mutta aivan erityisesti eivät Pakistanin kaltaiset maat, joiden toimet ovat aiheuttaneet ilmastonmuutosta verrattain vähän, Guterres sanoi.

Hän muistutti, että maailman köyhimmät maat Afrikan sarvesta Etelä-Aasiaan maksavat kovimman hinnan ilmastonmuutoksesta.

- Tämä on hulluutta. Tämä on joukkoitsemurha, sanoi pääsihteeri vaatiessaan ihmiskuntaa lopettamaan sodan luonnon kanssa ja investoimaan enemmän uusiutuviin energialähteisiin.

Lähetysseuran Pankakoski sanoo, että Guterresin ajatus nousee niin sanotusta ilmasto-oikeudenmukaisuuden ajatuksesta, jossa pohditaan miten olisi reilua jakaa ilmastonmuutoksesta aiheutuvaa taakkaa. Pakistanin osuus maailman hiilidioksidipäästöissä on noin prosentin luokkaa.

- Ja aiemmin historiassa se on tuottanut päästöjä vielä vähemmän, Pankakoski sanoo.

"Tämä on hulluutta"

Pakistanilaisten ilmastoaktivistien keskuudesta on noussut myös kritiikkiä sitä kohtaan, miten vähän alueen tuhot ovat saaneet globaalia huomiota ja solidaarisuutta.

Maailman huomio on mennyt muihin kriiseihin, ja esimerkiksi YK:n avustusjärjestö Unicef oli saanut syyskuun loppupuolella kerättyä vain kolmasosan pyytämistään varoista tulvauhrien auttamiseksi.

Muun muassa brittiläinen kehitysapujärjestö Oxfam on vaatinut, että Pakistanin velat kansainväliselle valuuttarahastolle IMF:lle mitätöitäisiin. Maa on kärsinyt jo valmiiksi vaikeasta taloustilanteesta, ja tulvatuhot ovat pahentaneet tilannetta entisestään.

Ashraf J. W. Mallin mukaan YK:n johtajan vierailun jälkeen Pakistanin tuhot ovat saaneet enemmän huomiota.

- Ruoan ja rahan muodossa annettava tuki on alkanut valua alueelle, mutta se ei ole tarpeeksi. Käymme jatkuvaa taistelua pelastaaksemme ihmishenkiä. Tarvitsemme enemmän ulkomaista apua pitkäksi ajaksi, jotta voimme rakentaa infrastruktuuriamme uudelleen, hän sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
"En ole koskaan nähnyt ilmastonmuutoksen aiheuttamaa verilöylyä tässä mittakaavassa" - Pakistanissa vaikutukset ovat jo todellisia

# data[].attributes.attachment_link.description
Pakistanissa ilmastonmuutoksen aiheuttamat vaikutukset ovat jo todellisia. Maa on kärsinyt vuoden aikana niin äärimmäisestä kuivuudesta kuin kovista tulvistakin. Historiallisen kovat sateet koettelivat maata ja aiheuttivat poikkeuksellisia tulvia alkusyksystä. Pakistanin pinta-alasta jopa kolmasosa on tulvaveden vallassa. Peräti kahdeksan miljoonan ihmisen on arvioitu joutuneen jättämään kotinsa tulvien vuoksi.

# data[].attributes.headline
Suomi perusti kolmen muun EU-maan kanssa metsäisten maiden ryhmän puolustamaan metsätaloutta

# data[].attributes.subject
Suomi perusti kolmen muun EU-maan kanssa metsäisten maiden ryhmän puolustamaan metsätaloutta

# data[].attributes.attachment_link.title
Metsätalous | Suomi perusti kolmen muun EU-maan kanssa metsäisten maiden ryhmän puolustamaan metsätaloutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Maa- ja metsätalousministeri Antti Kurvinen (kesk) pitää ”erittäin ongelmallisena” Brysselin vähäistä metsäosaamista.

# data[].attributes.headline
Sienikato tappaa puita Suomen etelärannikolla, Miina

# data[].attributes.subject
Sienikato tappaa puita Suomen etelärannikolla, Miina

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lapissa sienisyksy oli erinomainen. Etelärannikon sienettömyys voi vaikuttaa heikentävästi puustoon.

Syksyn sienitilanne on ollut vaihteleva eri puolilla Suomea. Lapissa nyt jo päättynyt sienikausi oli erinomainen, kun taas pääkaupunkiseudulla ja Kaakkois-Suomessa sienestäjät ovat joutuneet palaamaan kotiin tyhjin korein. Paras sienisato on tällä hetkellä Turun seudulla, kertoo Luonnontieteellisen keskusmuseon sieniasiantuntija Pertti Salo.

"Myös Pohjois-Karjalassa oli hyvä tattisato, Etelä-Savossa oli myös paljon kantarellia. Hämeenlinnassa ja Lahdessa alkaa nyt suppilovahvero nousta", hän kertoo.

Pirkanmaalla ja Pohjois-Hämeessä ei Salon mukaan ole päästy nauttimaan sienistä. Huonoin sienisyksy on kuitenkin ollut pääkaupunkiseudulta Vaalimaan suuntaan, missä Salon mukaan sienitilanne "on ollut täysi nolla".

Tämä johtuu Salon mukaan siitä, että loppukesä oli etelässä ja idässä kuuma ja kuiva.

Sieniasiantuntija Salon mukaan sieniä on ollut tänä syksynä poikkeuksellisen vähän etelärannikolla ja Kaakkois-Suomessa.

"Suomen rantakaistaleella heikoin syksy mitä olen koskaan nähnyt, ja olen aloittanut sienestyksen vuonna 1976", hän sanoo.

Sienettömyydellä on kohtalokkaat seuraukset myös muulle luonnolle, koska pohjoista havumetsävyöhykettä ei olisi olemassa ilman sieniä, Salo kertoo.

"Sienet ovat täydessä symbioosissa puiden kanssa. Ne ottavat maasta veden ja ravinteet ja antavat ne puille. Puut eivät voi ottaa maasta mitään [ravinteita] ilman sieniä. Vastaavasti sienet saavat puilta takaisin valmiit yhteyttämistuotteet."

Se, miten etelän ja Kaakkois-Suomen sienetön syksy tulee vaikuttamaan havupuihin, nähdään vasta keväällä.

"Puita tulee varmasti kuolemaan. Jonkin verran koivuja on jo kuollut", Salo sanoo.

Salon mukaan etelässäkin on vielä pieniä toiveita suppilovahveroista, koska ne kestävät jonkin verran hallaa. Muille ruokasienille, kuten rouskuille, tateille ja haperoille, alkaa olla jo liian kylmää.

"Nyt saattaa vielä jotain tulla, mutta viikon päästä on jo liian myöhäistä."

Syksyn puolukkasato on valtakunnanlaajuisesti keskimäärin hyvä, kertoo erikoistutkija Rainer Peltola Luonnonvarakeskuksesta.

"Alueellisia ja paikallisia vaihteluja on, niin kuin aina. Pohjois-Suomessa puolukkaa on oikein hyvin, samoin Pohjanmaalla ja Satakunnan alueella. Etelärannikon tuntumassa ja Kaakkois-Suomessa puolukkaa on heikommin."

Peltolan mukaan Kaakkois-Suomessa oli myös puolukan kukkia tänä vuonna vähemmän kuin muualla Suomessa.

"Siihen on voinut vaikuttaa peräti viime vuoden ankara kuivuus, sillä kukka-aihiot muodostuvat jo edellisenä kasvukautena", hän kertoo.

Puolukan pölytys kaiken kaikkiaan onnistui Peltolan mukaan tavanomaisesti tai jopa tavanomaista paremmin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sienet | Sienikato tappaa puita Suomen etelärannikolla - "Koivuja on jo kuollut"

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapissa sienisyksy oli erinomainen. Etelärannikon sienettömyys voi vaikuttaa heikentävästi puustoon. Syksyn sienitilanne on ollut vaihteleva eri puolilla Suomea. Lapissa nyt jo päättynyt sienikausi oli erinomainen, kun taas pääkaupunkiseudulla ja Kaakkois-Suomessa sienestäjät ovat joutuneet palaamaan kotiin tyhjin korein. Paras sienisato on tällä hetkellä Turun seudulla, kertoo Luonnontieteellisen keskusmuseon sieniasiantuntija Pertti Salo.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000009126324.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julia rantautui sunnuntaina Nicaraguan Karibian rannikolle, minkä jälkeen se suuntasi pohjoiseen pitkin Tyynenmeren rannikkoa.

Julia-myrsky on aiheuttanut Keski-Amerikassa ainakin 25 ihmisen kuoleman, viranomaiset sanoivat maanantaina uutistoimisto Reutersin mukaan. Suurin osa kuolemista tapahtui El Salvadorissa, Guatemalassa ja Hondurasissa, kun heikkenevä myrsky aiheutti rankkasateita Keski-Amerikan ja Etelä-Meksikon alueella.

El Salvadorin viranomaiset ilmoittivat yhdeksän ihmisen kuolleen. Kuolleista viisi oli maan sotilaita. Lisäksi 830 ihmistä evakuoitiin. Guatemalan viranomaisten mukaan kahdeksan ihmistä kuoli ja seitsemän loukkaantui.

Hondurasissa on vahvistettu viisi uhria ja Panamalla kaksi.

Julia rantautui sunnuntaina Nicaraguan Karibian rannikolle hurrikaanina, minkä jälkeen se suuntasi pohjoiseen pitkin Tyynenmeren rannikkoa.

Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen (NHC) mukaan myrsky eteni maanantaina luoteeseen noin 24 kilometrin tuntivauhtia El Salvadorin rannikkoa pitkin kohti Guatemalaa. Guatemalan ja El Salvadorin viranomaiset pitivät koulut suljettuina maanantaina.

NHC arvioi Julian tämänhetkisiksi kovimmiksi jatkuviksi tuulennopeuksiksi noin 16 metriä sekunnissa. Myrskyn ennustetaan heikkenevän edelleen maanantai-iltaa kohden.

Julian tuomat rankkasateet voivat myrskyn heikkenemisestä huolimatta aiheuttaa hengenvaarallisia äkkitulvia ja mutavyöryjä. NHC sanoi, että El Salvadoriin ja Guatemalan eteläosiin odotetaan 130-250 millimetriä sadetta.

Meksikon Tehuantepecinkannakselle ja Länsi-Hondurasiin ennustetaan sadetta 75-150 millimetriä, Nicaraguaan, Hondurasiin yleisesti ja Pohjois-Guatemalaan vähemmän.

Hondurasin viranomaiset kertoivat 9 200:n ihmisen hakeneen turvaa hätäsuojista.

Nicaraguassa Julia katkaisi sähköt miljoonalta ihmiseltä, ja rankat sateet tulvineen pakottivat yli 13 000 perhettä evakuoitumaan kodeistaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Keski-Amerikka | Julia-Myrsky aiheutti tuhoa Keski-Amerikassa - Ainakin 25 kuollut

# data[].attributes.attachment_link.description
Julia rantautui sunnuntaina Nicaraguan Karibian rannikolle, minkä jälkeen se suuntasi pohjoiseen pitkin Tyynenmeren rannikkoa. Julia-myrsky on aiheuttanut Keski-Amerikassa ainakin 25 ihmisen kuoleman, viranomaiset sanoivat maanantaina uutistoimisto Reutersin mukaan. Suurin osa kuolemista tapahtui El Salvadorissa, Guatemalassa ja Hondurasissa, kun heikkenevä myrsky aiheutti rankkasateita Keski-Amerikan ja Etelä-Meksikon alueella. El Salvadorin viranomaiset ilmoittivat yhdeksän ihmisen kuolleen.

# data[].attributes.headline
Nigerian tulvat, jo 600 kuollut ja yli miljoona joutunut jättämään kotinsa. Otso

# data[].attributes.subject
Nigerian tulvat, jo 600 kuollut ja yli miljoona joutunut jättämään kotinsa. Otso

# data[].attributes.attachment_link.title
Nigerian tulvissa on kuollut ainakin 600 ihmistä - yli miljoona ihmistä joutunut jättämään kotinsa, nälkätilanne uhkaa muuttua katastrofaaliseksi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elokuun 2021 runsaat sateet kastelivat maata, joka sortui savikerroksen päälle. Maapinnan asettumista piti odottaa pitkään.

Paimion sortuma-alue 21. syyskuuta 2021. Kuva: Kalle Talonen / Yle

Paimion Tammisillan maanvyörymän ennallistamistyöt on saatu päätökseen. Maamassa lähti liikkeelle vuosi sitten NCC:n kiviainesalueen reunalta.

Vyörymän syynä oli kovalle maalle pengerretty maa-aines, joka vettyessään viime vuoden elokuun runsaiden sateiden aikana sortui kiilamaisen savikerroksen päälle ja aiheutti maanvyöryn.

Rakennusalan yrityksen NCC:n tiedotteen mukaan ennallistamistöissä korjattiin maamassan katkaisema tie ja Paimion kaupungin vesiputki.

Lisäksi tasoitettiin läheinen pelto, jonka pinnan massa muutti aaltomaiseksi.

Alueelle myös istutettiin puita.

Maanvyörymä vei pellolta mennessään ruokamultakerroksen, siksi aluetta ei voitu palauttaa maanviljelyskäyttöön, kertoo NCC tiedotteessaan.

Työt kestivät ennakoitua pidempään, koska maapinnan asettumista piti odottaa. Vyörymäalue oli noin 50 metriä leveä ja 150 metriä pitkä.

Lue lisää:
Paimion maanvyörymän syiden selvitys kestänee parin viikon ajan

# data[].attributes.attachment_link.title
Paimion Tammisillan vuodentakaisen maanvyörymän jäljet on korjattu

# data[].attributes.attachment_link.description
Elokuun 2021 runsaat sateet kastelivat maata, joka sortui savikerroksen päälle. Maapinnan asettumista piti odottaa pitkään. Paimion Tammisillan maanvyörymän ennallistamistyöt on saatu päätökseen. Maamassa lähti liikkeelle vuosi sitten NCC:n kiviainesalueen reunalta. Vyörymän syynä oli kovalle maalle pengerretty maa-aines, joka vettyessään viime vuoden elokuun runsaiden sateiden aikana sortui kiilamaisen savikerroksen päälle ja aiheutti maanvyöryn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Viime yön ukkosmyrskystä yli sata tehtävää Länsi-Uudellamaalla - tuuli raivosi lähes 40 metriä sekunnissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Viime yön ukkosmyrsky aiheutti noin sata tehtävää viime yönä - kattopellit irtoilivat ja rakennustelineiden osat lentelivät

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000009135932.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jopa 4 000 kotia saattaa olla veden vallassa ensi viikon alkuun mennessä.

Australian kaakkoisosissa tuhansia ihmisiä on kehotettu jättämään kotinsa tulvavesien uhatessa.

Vedet ovat tulvineet kolmessa osavaltiossa. Pahiten perjantaiaamuun mennessä on kärsinyt Victorian osavaltio, jossa miljoonakaupunki Melbournen esikaupunkialueella vesi on noussut nopeasti pakottaen ihmisiä jättämään kotinsa. Tulvimisen odotetaan vielä pahenevan perjantai-iltaa kohden.

Victorian pääministerin Daniel Andrewsin mukaan sadat kodit ja kiinteistöt ovat jääneet tulvavesien alle.

"Määrä tulee vielä kasvamaan. Meillä on helikoptereita ilmassa selvittelemässä vahinkoja", sanoi Andrews perjantaina iltapäivällä paikallista aikaa.

Paikallisen pelastusviranomaisen mukaan jopa 4 000 kotia Melbournen pohjoispuolella saattaa olla veden vallassa ensi viikon alkuun mennessä. Australian asevoimat on viranomaisten mukaan menossa auttamaan rakennusten suojaamisessa vedeltä hiekkasäkeillä ennen kuin vesimassat saapuvat.

Australian itärannikko on kärsinyt kovista sateista toistuvasti edellisten kahden vuoden aikana. Sateiden suurta määrää selittää osaltaan Tyynellämerellä parhaillaan vallitseva La Niña -ilmiö.

Maaliskuussa yli 20 ihmistä kuoli myrskyjen seurauksena.

# data[].attributes.attachment_link.title
Australia | Tulvat koettelevat Australiaa, tuhansia kehotettu jättämään kotinsa

# data[].attributes.attachment_link.description
Jopa 4 000 kotia saattaa olla veden vallassa ensi viikon alkuun mennessä. Australian kaakkoisosissa tuhansia ihmisiä on kehotettu jättämään kotinsa tulvavesien uhatessa. Vedet ovat tulvineet kolmessa osavaltiossa. Pahiten perjantaiaamuun mennessä on kärsinyt Victorian osavaltio, jossa miljoonakaupunki Melbournen esikaupunkialueella vesi on noussut nopeasti pakottaen ihmisiä jättämään kotinsa. Tulvimisen odotetaan vielä pahenevan perjantai-iltaa kohden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiinaa uhkaa vesikriisi, jonka vaikutukset maailmanlaajuiseen materiaalipulaan voivat olla paikoin suuremmat kuin koronapandemian ja Venäjän hyökkäyssodan.

Kiinan syyssato on vaarassa, varoittavat maan viranomaiset. Syy on kuluvana kesänä tullut tutuksi myös eurooppalaisille: poikkeuksellinen kuumuus ja kuivuus.

Kesä 2022 on ollut Kiinan mittaushistorian kuumin ja kuivin sen jälkeen, kun tilastointi aloitettiin 61 vuotta sitten. Samalla Kiinan pisimmän joen, Jangtsen, valuma-alueella sademäärät ovat jääneet tilastointijakson pienimmiksi.

New Scientist -tiedelehden mukaan äärimmäiset hellejaksot ovat jatkuneet suuressa osassa Kiinaa jo kahden kuukauden ajan. Erityisesti helteistä kärsivät Kiinan eteläiset osat.

Lämpöennätyksiä on rikottu useilla paikkakunnilla, ja esimerkiksi Sichuanin maakunnassa on mitattu 45-asteen hellelukemat. Viime viikon helleaallon aikana Sichuanissa roihusivat myös metsäpalot, kertoo Britannian yleisradio BBC.

Kuivuus on vahingoittanut suuria viljelmäalueita. Viranomaiset julkaisivat tiistaina tiedonannon, jossa he vetosivat ihmisiä säästämään "jokaisen vesipisaran" satojen suojelemiseksi.

"Kuivuuden nopea kehittyminen ja korkeat lämpötilat ovat aiheuttaneet vakavan uhan syyssadon tuotannolle", lausunnossa todettiin.

Satojen tuhoutuminen Kiinassa voisi syventää maailmanlaajuista ruokakriisiä. Venäjän hyökkäys Ukrainaan on jättänyt useat maat ilman tarvittavia viljakuljetuksia, sillä sekä Venäjä että Ukraina ovat merkittäviä viljan viejiä.

Kiinan ruokahyllyillä kansainvälinen tilanne ei ole kuitenkaan näkynyt niin vahvasti. AFP:n mukaan maa on tuottanut 95 prosenttia kuluttamastaan riisistä, vehnästä ja maissista.

Kuivuus voi kuitenkin vähentää Kiinan omavaraisuutta ja lisätä tarvetta turvautua tuontiruokaan.

Kiinan kuivuus ei vahingoita ainoastaan maataloutta. Foreign Affairs -lehti muistuttaa, että vesi on ollut Kiinan nopean kehityksen tärkeä mahdollistaja. Nyt Kiina kuluttaa päivässä noin kymmenen miljardia barrelia vettä. Se on noin 700-kertainen määrä maan öljynkulutukseen verrattuna. Barreli on öljykaupan mittayksikkö. Sen tilavuus on 159 litraa.

Nyt kuivuus uhkaa aiheuttaa Kiinassa vesikriisin, joka vaikuttaisi merkittävästi Kiinan viljan- ja sähköntuotantoon sekä maailmanlaajuiseen teollisuuden materiaalituotantoon.

Maailman toiseksi suurimpana taloutena Kiinan merkitys maailmantaloudelle on keskeinen. Siksi maan vesikriisi heijastuisi nopeasti kansainvälisiin elintarvike-, energia- ja materiaalimarkkinoihin.

Foreign Affairsin mukaan Kiinan vesikriisin vaikutukset maailmanlaajuiseen elintarvike- ja teollisuuden materiaalipulaan olisivat jopa merkittävästi suuremmat kuin koronapandemian tai Ukrainan sodan.

Ennätyskuivuus on herättänyt keskustelua ilmastonmuutoksesta. Kiinan valtion ilmastoasiantuntija Zhou Bing on varoittanut ilmastonmuutoksen aiheuttavan suuria muuttoliikkeitä, kertoo AFP.

Bing kuvailee äärisäitä luonnon "kostoksi" ihmisyyttä vastaan.

Kiina on tällä vuosisadalla kohdannut voimakkaan hellejakson myös kolme kertaa aiemmin: vuosina 2003, 2013 ja 2017. Asiantuntijat ovat huolissaan siitä, että kuumuusaallot esiintyvät koko ajan tiheämmin.

Oikaisu 25.8. kello 10.44: Kiina kuluttaa päivässä noin kymmenen miljardia barrelia vettä, ei kymmenen miljoonaa kuten jutussa alun perin väitettiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiina | Kiina kärsii historiallisesta kuivuudesta, jolla voi olla maailmanlaajuiset seuraukset

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiinaa uhkaa vesikriisi, jonka vaikutukset maailmanlaajuiseen materiaalipulaan voivat olla paikoin suuremmat kuin koronapandemian ja Venäjän hyökkäyssodan. Kiinan syyssato on vaarassa, varoittavat maan viranomaiset. Syy on kuluvana kesänä tullut tutuksi myös eurooppalaisille: poikkeuksellinen kuumuus ja kuivuus. Kesä 2022 on ollut Kiinan mittaushistorian kuumin ja kuivin sen jälkeen, kun tilastointi aloitettiin 61 vuotta sitten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eurooppa on ollut taas tänä kesänä kuin ilmastonmuutoksen uhkien koelaboratorio.

Muun muassa poikkeukselliset tulvat tappoivat ihmisiä ja tuhosivat omaisuutta viime kesänä. Monena kesänä sitä ennenkin nähtiin kuivuutta, myrskyä ja tulvaa. Nyt kuitenkin rikotaan edellisen rutikuivan kesän, vuoden 2018, ennätykset.

Monin paikoin jopa kuukausitolkulla vellonut helle on paitsi piinannut ihmisiä tehnyt myös pahaa tuhoa metsissä, pelloilla ja vesistöissä.
Useat Euroopan maat kärsivät vesipulasta eikä helpotusta ole näkyvissä - tämänhetkinen kuivuus voi olla pahin 500 vuoteen, varoittaa tutkimuslaitos
Taloudellisia riskejä arvioivan luottoluokitusyhtiö Standard & Poor'sin mukaan (siirryt toiseen palveluun) maailman bruttokansantuotteesta voidaan menettää neljä prosenttia äärisäiden vuoksi 2050 mennessä. Jälleenvakuutusyhtiö Swiss Re puolestaan arvioi viime vuonna, (siirryt toiseen palveluun) että talouden menetys voi olla jopa 18 prosenttia, jos tilanteelle ei tehdä mitään.

Tämä juttu kertoo, miten kuivuus vaikuttaa suomalaisiin ja talouteen.

Edessä voi olla sähkökriisi

Kun vesivoimaa saadaan vähemmän, vaikutukset tuntuvat koko Euroopan markkinoilla. Esimerkiksi Italian ja Norjan voimaloiden vesivarannot ovat poikkeuksellisen matalat. Sähkönsiirtoyhteyksiä Pohjoismaista Keski-Eurooppaan on lisätty, ja siksi Eurooppa on tätä nykyä sähkössä keskinäisriippuvainen.

Norja valmistautuu rajoittamaan sähkön vientiä, sillä hallitus asettaa vesisäiliöiden täyttämisen talveksi etusijalle sähköntuotannon sijaan.

Ranskassa taas suurin osa ydinvoimasta on jouduttu ajamaan alas muun muassa siksi, että jäähdytysvettä ei ole tarpeeksi. Rhône- ja Garonnejokien vesi on liian lämmintä jäähdyttämään tehokkaasti ydinreaktoreita. Sveitsissä Beznaun ydinvoimalan tuotanto on puolitettu, koska Reinin vesi ei ole tarpeeksi viileää.

Kuivuvat joet voivat siis pahentaa pulaa sähköstä tulevina kuukausina. Samaan aikaan päästöoikeuksien hinta on korkea, minkä vuoksi kivihiilellä tuotettu lisäenergia on kallista.

Markkinahintoja Suomessakin nostaa se, että erityisesti Keski-Eurooppa ja Baltian maat imevät sähköä naapurimaista maakaasun saatavuusongelmien takia.

Vähemmän tarjontaa ruokakaupassa

Jo nyt tiedetään, että esimerkiksi riisin tai tomaatin sadot jäävät ennätyspieniksi Etelä-Euroopassa tänä vuonna. Maatilat eivät saa tarvitsemaansa kastelua.

Italiassa arvioidaan, että Pojoen laakson satomenetysten vuoksi koko maan maataloustuotanto jää tänä kesänä liki kolmanneksen edellisvuosia pienemmäksi. Viljelykset saavat joesta kasteluvetensä.

Suomalaisesta sadosta näyttäisi tällä tietoa tulevan melko normaali, Maataloustuottajien keskusliiton MTK:n vilja-asiamies Max Schulman arvioi.

Mutta suomalaisten ruokakauppojen hyllyillä Euroopan kuivuus näkyy ensi talvena.

- Tiettyjen elintarvikkeiden hinnat nousevat, hinnannousu Euroopassa ulottuu tänne meille asti, Schulman sanoo.

Rehun puutteen vuoksi etelämmässä on jouduttu leikkamaan esimerkiksi lihan tuotantoa, öljykasvien sadosta tulee heikko ja tomaatteja tai vehnää on saatavilla normaalivuotta vähemmän.

Uusia viljalajikkeita Suomen pelloille

Vaikka Schulmanin rypsipelto Lohjalla on kuiva, se ei kuulu kuitenkaan Euroopan kuivuutta tarkkailevan EDO:n varoitus- tai hälytysluokituksiin. Kun lohjalaista maata riittävän syvälle kuoputtaa, vastaan tulee kosteaa savea.

Etelä-Suomesta ja pohjoisessa länsirajalta löytyy kuitenkin useita alueita, joilla EDO laskee maan olevan hälyttävän kuivaa.

Schulmanin mukaan Euroopan viljelijäpiireissä arvioidaan, että tämän vuoden kuivuus voi näkyä satojen niukkuutena tulevina vuosina.

- Kyllä siellä [Keski- ja Etelä-Euroopassa] ollaan erittäin huolissaan siitä, millä tavalla selvitään ensi talvena - ainakin kotieläintiloilla rehustuksen kanssa. Viljatiloilla taas mietitään, millä rahoilla pystytään ostamaan seuraavan sadon sekä siemenet että lannoitteet, Schulman luettelee.

Esimerkiksi Ranskassa karjalle on jo syötetty ensi talveksi tarkoitettua rehuja.

Schulman aikoo viljanviljelijänä varmistaa, että pystyy "ottamaan hallintaan" ilmastonmuutoksen tuomat uudentyyppiset riskit.

- Se vaatii uusia lajikkeita, uudentyyppisiä muokkausmenetelmiä ja luultavasti kylvömenetelmiä. Mutta ehkä se kaikkein tärkein on uudet lajikkeet, eli kasvinjalostukseen pistän toivoa, Schulman sanoo.

Tämä kesä on jälleen kerran osoittanut, että suomalaiselle rehulle olisi tarvetta muualla. Kaikkien aikojen kuivimman heinäkuun kokeneessa Ranskassa suljettiin vastikään perinteisiä juustoloita (siirryt toiseen palveluun) , kun lehmille ei riittänyt enää tuoretta ruohoa.

Suomalaisten kannattaisi Schulmanin alkaa viljellä nykyistä enemmän nurmea, jolle Etelä-Euroopan karjatiloilla on kysyntää.

- Nurmet ovat hävinneet täältä Etelä-Suomen savialueilta, mutta niistäkin voisi saada bisnestä, Schulman sanoo.

Ilmaston muuttuessa kannattaisi siirtyä syksyllä viljeltäviin kasveihin eli esimerkiksi syysvehnään tai syysohraan, koska ne kestävät kevään kuivuutta paremmin kuin kevätviljat.

Kuljetuksista tulee kalliimpia

Monien Euroopan merkittävimpien jokialueiden vedet tulevat alppijäätiköiltä. Tutkijat arvioivat vuoriston jääpeitteen puolittuvan vuoteen 2050 mennessä.

Veden haihtuminen estää kauppaa fyysisesti, kun tärkeät sisävesien kauppareitit kuivuvat. Sisävesiliikennettä on nyt rajoitettu voimakkaasti esimerkiksi Rein-joessa (siirryt toiseen palveluun) . Vahingot teollisuudelle ja maataloudelle ovat miljardeja euroja, Saksassa lasketaan.

Rein on ollut Saksan, Hollannin ja Sveitsin talouksien tukipylväs kautta aikojen. Nyt se on käytännössä liikennekelvoton. Myös koko Euroopan teollisuudelle Rein on merkittävin joki, jonka kautta proomut kuljettavat niin kivihiiltä, polttoöljyä, kemikaaleja, raaka-aineita kuin autonosia ja ruokaakin.

Kun rahtilaivat eivät pääse liikkumaan Reinillä, esimerkiksi Suomen valtionyhtiö Fortumin tytäryhtiö Uniper ei saa kivihiiltä Ruhrin alueen voimaloihinsa. Uniper onkin ilmoittanut, että se joutuu leikkamaan sähköntuotantoa kivihiilellä raaka-aineen puutteen vuoksi.

Kun Reinin vesi on yleensä heinä-elokuussa noin kaksi metriä syvää, nyt vedenpinta on lähes koko joen mitalta alle metrissä. Paikoitellen mitataan jo alle kymmenen senttimetrin syvyyksiä.

Myös Keski-Euroopan halki Ukrainaan kulkeva Tonava on umpeutunut. Tonava on tärkeä muun muassa viljakaupalle. Tonavan varrella ovatkin hätäruoppaustyöt käynnissä niin Bulgariassa, Romaniassa kuin Serbiassakin.

Kun vesivoimaloiden tuotanto vähenee kuivuudessa, Tonavaa pitkin tuotavat kivihiililastit ovat erittäin tärkeitä rantamaiden energiantuotannolle. Nyt siis hiilenkin toimitukset tökkivät.

Maakuljetukset ruuhkautuvat

Kuljetusten hinta on paikoin jopa viisinkertaistunut tänä kesänä. Vastaavia hinnankorotuksia ei ole nähty aiemmin. Sekä tavaroita että jokilaivoille risteilyitä ostaneita turisteja on kuljetettu kohteisiinsa maanteitse.

Ongelma on se, että samalla esimerkiksi Saksan rautatieverkko on ruuhkautunut. Jokikuljetusten siirtäminen maanteillekään ei onnistu käden kääntessä.

Kemikaalijätti BASF laskee (siirryt toiseen palveluun) , että korvatakseen päivittäiset proomukuljetuksensa se tarvitsisi 1 600 rekkaa. Kun Saksassa on lisäksi pula rekkakuskeista, maantiet eivät ole realistinen vaihtoehto vesiteille.

Inflaatio vain kiihtyy

Vesistöjen kuivuminen olisi ongelma kaupankäynnille tavallisinakin aikoina, mutta erityisen suuri pulma se on nyt, kun inflaatio kiihtyy nopeasti. Niin sähkön, kuljetusten kuin ruuankin hinnat vain nousevat.

Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja sikäläisten viljalastien ryöstäminen ovat jo valmiiksi aiheuttaneet pulaa esimerkiksi vehnästä. Kun päälle tuli vielä kuivuus, vaikutukset ovat niin isot, että syksyllä leivän ja jauhojen hinta voi syöksähtää meilläkin.

Suomi ei myöskään tuota omiin tarpeisiinsa riittävästi rypsiä ja rapsia kasviöljyjä varten. Ruokaöljyjen hinnoissa on nousupaineita kuivuuden seurauksena.

Rahaa kuluu aiempaa enemmän myös vahinkojen korvaamiseen. Suomessa ainoa satovakuuttaja on Lähi-Tapiola, jossa ei vielä haluta arvioida tämän kesän kuivuuden aiheuttamia mahdollisia vahinkoja. Korjuutyöt ovat vielä kesken, ja lopullinen saldo nähdään vasta, kun vilja on siiloissa.

- Meilläkin [Suomessa] on rankempia hetkellisiä sateita hetkellisiä, lisääntynyttä tuulta ja kuivia jaksoja, jotka aiheuttavat paloriskin metsässä, Lähi-Tapiolan maatila- ja metsäliiketoiminnan johtaja Petri Pitkänen luettelee.

- Riskit ovat lisääntyneet ja lisääntymässä, ja nyt kysymys on siitä, että miten hyvin niihin pystytään varautumaan, Pitkänen sanoo.
Herättikö juttu ajatuksia? Voit keskustella keskiviikkoiltaan 17.8. kello 23:een asti alla. Aiheesta lisää: Helleaalto kurittaa Eurooppaa - mistä äärisäät johtavat? Katso Yle Aamun keskustelu aiheesta. Useat Euroopan maat kärsivät vesipulasta eikä helpotusta ole näkyvissä - tämänhetkinen kuivuus voi olla pahin 500 vuoteen, varoittaa tutkimuslaitos Pohjois-Italiassa on kuivinta 70 vuoteen - viranomaiset ovat julistamassa poikkeustilaa, kolmannes viljasadoista uhkaa tuhoutua Ilmatieteen laitos päivittää uudet normaalit vastaamaan ilmastonmuutosta - äärisäät eivät ole enää niin poikkeuksellisia, kun mittareita rukataan nykyoloihin Ekonomistit Ylelle: Ilmastonmuutoksesta on tulossa sokki taloudelle, ja se voi vaikuttaa kaikkeen hinnoista veroihin - katso 11:n ison muutoksen lista Analyysi: Ilmastotoimet eivät ole viherpiiperrystä vaan vakavien turvallisuusuhkien huomioimista

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuivuus sekoittaa koko Euroopan taloutta - myös osa Suomesta on varoitustilassa: Katso, miltä näyttää Lohjan kuivalla pellolla

# data[].attributes.attachment_link.description
Eurooppa on ollut taas tänä kesänä kuin ilmastonmuutoksen uhkien koelaboratorio. Muun muassa poikkeukselliset tulvat tappoivat ihmisiä ja tuhosivat omaisuutta viime kesänä. Monena kesänä sitä ennenkin nähtiin kuivuutta, myrskyä ja tulvaa. Nyt kuitenkin rikotaan edellisen rutikuivan kesän, vuoden 2018, ennätykset. Monin paikoin jopa kuukausitolkulla vellonut helle on paitsi piinannut ihmisiä tehnyt myös pahaa tuhoa metsissä, pelloilla ja vesistöissä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viranomaisten mukaan paloja pyrkii sammuttamaan 300 pelastustyöntekijää. Laajat maastopalot ovat olleet Siperian vitsaus viime vuosina.

Metsäpalot ovat olleet alituinen vitsaus Siperiassa viime vuosina. Kuva on Krasnojarskin aluepiiristä. Kuva: All Over Press

Siperiassa, Krasnojarskin aluepiirin eteläisissä osissa riehuu lukuisia tulipaloja, joissa on kuollut paikallisviranomaisten arvioiden mukaan vähintään viisi ihmistä. Noin 200 rakennusta on kärsinyt vahinkoja.

Viranomaisten mukaan paloja sammuttaa noin 300 pelastustyöntekijää ja 90 ajoneuvoa.

- Sää vaikeuttaa sammutustöitä. Raju tuuli lietsoo liekkejä ja estää niiden tukahduttamisen, viranomaiset tiedottivat.

Viime vuosina Siperia on kärsinyt mittavista maastopaloista. Euroopan vuosittaisen ilmastoraportin mukaan viime vuonna palot aiheuttivat 16 miljoonaa tonnin hiilipäästöt ilmakehään.

# data[].attributes.attachment_link.title
Etelä-Siperiassa riehuu tulipaloja - viranomaisten mukaan vähintään viisi kuollut ja 200 rakennusta vahingoittunut

# data[].attributes.attachment_link.description
Viranomaisten mukaan paloja pyrkii sammuttamaan 300 pelastustyöntekijää. Laajat maastopalot ovat olleet Siperian vitsaus viime vuosina. Siperiassa, Krasnojarskin aluepiirin eteläisissä osissa riehuu lukuisia tulipaloja, joissa on kuollut paikallisviranomaisten arvioiden mukaan vähintään viisi ihmistä. Noin 200 rakennusta on kärsinyt vahinkoja. Viranomaisten mukaan paloja sammuttaa noin 300 pelastustyöntekijää ja 90 ajoneuvoa. - Sää vaikeuttaa sammutustöitä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Video: Rankkasateet riepottavat Kreetan saarta, kadut ovat muuttuneet joiksi - Iraklionin lentokenttä suljettu

# data[].attributes.attachment_link.description
Siteían kaupungin arkeologisessa museossa kahdeksan turistia ja vartija jäi jumiin tulvavesien vyöryttyä sisään.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venezuelan maanvyörymän uhriluku on todennäköisesti liki sata - toivo kadonneiden löytämisestä elossa alkaa hiipua

# data[].attributes.attachment_link.description
Maanvyörymä tapahtui viikonloppuna maan keskiosassa Las Tejeriasin pikkukaupungissa, jossa rankkasateet saivat joen tulvimaan yli äyräidensä.

# data[].attributes.headline
Helsingissä kuivuu puut ilmaston muutoksen aiheuttamien helteiden seurauksena, Nataliia

# data[].attributes.subject
Helsingissä kuivuu puut ilmaston muutoksen aiheuttamien helteiden seurauksena, Nataliia

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12656253

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etelä- ja Keski-Suomessa maaperä on kuivaa, ja järvien vedenpinta on monin paikoin keskimääräistä alempana. Tämän viikon sateet eivät tuo vielä suurta helpotusta.

Helsinki kokeilee Viikissä Norkkokujalla, miten pilaritervalepät kestävät kivirunkoista kasvualustaa, liikennettä ja ilmastonmuutosta. Kuvan puut on istutettu vuonna 2002. Kuva: Kari Ahotupa / Yle

Vantaalla on jouduttu kaatamaan viime aikoina normaalia enemmän katupuita, koska ne ovat olleet huonokuntoisia tai kasvituhoajien vaurioittamia. Menneenä kesänä jonkin verran puita on kuollut kuumuuden ja kuivuuden takia.

Puiden vaurioita on havaittu sekä normaalin puiden hoidon yhteydessä että järjestelmällisissä puiden kunnon kartoituksissa, kerrotaan kaupungin tiedotteessa (siirryt toiseen palveluun) .

Monilla Vantaan alueilla istutettiin 1970-1980-luvuilla katupuita riittämättömään kasvualustaan. Puiden vanhetessa heikoista kasvuoloista aiheutuneita vaurioita on alkanut ilmetä yhä enemmän. Juuri tämän aikakauden puita on jouduttu nyt poistamaan normaalia enemmän.

Esimerkiksi Pähkinärinteen Lammaslammentieltä on jouduttu kaatamaan puolen vuoden aikana noin 20 puuta puiden rakenteellisten vaurioiden ja kasvituhoajien takia.

Myös Helsingissä puut ovat kärsineet kuivasta kesästä.

- Kuivuus ei sitten lopulta äitynyt niin pahaksi, että nurmet ja lehdet olisivat olleet jo elokuussa ruskeita, mutta vettä saisi tulla, se olisi yhä hyväksi luonnolle, puuasiantuntija Juha Raisio Helsingin kaupunkiympäristön toimialalta kertoi Yle Helsingin aamuohjelmassa Radio Suomessa tiistaina.

Tämän viikon sateet eivät vielä helpota kuivuutta

Koko Etelä- ja Keski-Suomessa maaperä on vielä kuivaa ja järvien vedenpinta on monin paikoin selvästi keskimääräistä alempana, kerrotaan myös Vesi.fi-sivustolla (siirryt toiseen palveluun) . Tämän viikon sateet eivät tuo tähän vielä suurta muutosta sateiden imeytyessä suureksi osin kuivaan maaperään.

Puihin kohdistuvaa rasitusta lisäävät ilmastonmuutoksen myötä muuttuneet sääolot sekä liikenteen päästöt.

Puuasiantuntijaa huolettaa, miten esimerkiksi vanhat, yli satavuotiaat puut pärjäävät ilmastonmuutoksessa.

- Lämmin sää tuo enemmän tuholaisia. Esimerkiksi kirjanpainaja ehtii tehdä ilmastonmuutoksen takia kaksi sukupolvea kesän aikana eli sen leviäminen vanhoissa kuusikoissa on riski, Juha Raisio sanoo.

Lue lisää aiheesta: Mikä puu pärjää kaupungissa, kun ilmasto muuttuu? Hopeapihlaja voi olla yksi sitkeimmistä

Turhaan katupuita ei kaadeta, sillä niistä on asukkaille sekä iloa että hyötyä. Puut sitovat hiiltä, pidättävät sadevettä ja siten ehkäisevät katujen tulvimista sekä lisäävät luonnon monimuotoisuutta kaupungissakin.

Raision mielestä puita ei kuitenkaan osata arvostaa.

- Kun kaupunkia tiivistetään, ollaan siinä hilkulla, että meneekö jokin puu, jota arvostamme. Tästä olemme huolissamme.

Hän sanoo nähneensä paljon suunnitelmia, jossa uuden talon suunnitelmiin ei kuulu tontin puusto.

- Hienoja mäntyjä kaadetaan, kun suunnitelmiin on piirretty kirsikkapuu. Siinä on minun mielestäni ristiriita.

Hän muistuttaa myös puiden tuomasta varjosta, joka voi olla tulevaisuudessa erittäin arvokasta.

- Tähän ei ole herätty Suomessa vielä, kun arvostamme isoja ikkunoita etelään ja länteen.

Helsingin kaupunki julkaisi kuitenkin jo vuonna 2018 laajan raportin (siirryt toiseen palveluun) siitä, millaisia riskejä ilmastonmuutos aiheuttaa kaupunkiin, myös puustoon.

Esimerkiksi korkeat lämpötilat ja siten myös kuivuus kesällä yleistyvät. Talvi lyhenee, mutta voimakkaat lumipyryt painavat puiden oksia ja jos maa ei ole roudassa, puut kaatuvat herkemmin. Voimistuvien rankkasateiden seurauksena hulevesitulvariski kasvaa.

Vantaan puista tehdään tietokanta
Voit keskustella aiheesta torstaihin 13.10.2022 kello 23:een saakka. Lue seuraavaksi: "Puu on kuin elävä olento" - Tutkija kertoo, miksi kaupunkipuiden kaataminen herättää niin vahvoja tunteita

Vantaalla on yhteensä lähes 20 000 katupuuta.

Puista laaditaan parhaillaan tietokantaa, johon merkitään muun muassa jokaisen puun sijainti, laji, korkeusluokka, ympärysmitta, kunto, mahdolliset riskit puun kunnolle sekä puun tarvitsemat hoitotoimenpiteet.

Tietokanta helpottaa puiden kunnon seurantaa, riskien ennakointia ja hoidon suunnittelua.

Osa puiden ongelmista on havaittu tietokantaa varten tehtyjen kartoitusten yhteydessä.

Katujen varsilla olevia puita pitää esimerkiksi leikata, jotta niiden oksat eivät levittäydy kadun puolelle ja haittaa kulkua. Vahingoittuneita puita voidaan myös jonkin verran tervehdyttää leikkaamalla vaurioituneita oksia, jotta puiden elinikä pitenee.

Lähde: Vantaan kaupunki

# data[].attributes.attachment_link.title
Moni katupuu kuoli kesän helteissä - pahempaa voi olla vielä luvassa, uskoo puuasiantuntija

# data[].attributes.attachment_link.description
Etelä- ja Keski-Suomessa maaperä on kuivaa, ja järvien vedenpinta on monin paikoin keskimääräistä alempana. Tämän viikon sateet eivät tuo vielä suurta helpotusta. Vantaalla on jouduttu kaatamaan viime aikoina normaalia enemmän katupuita, koska ne ovat olleet huonokuntoisia tai kasvituhoajien vaurioittamia. Menneenä kesänä jonkin verran puita on kuollut kuumuuden ja kuivuuden takia.

# data[].attributes.headline
Monsuunisateiden tulvat ja maanvyörymät Nepalissa, Johannes

# data[].attributes.subject
Monsuunisateiden tulvat ja maanvyörymät Nepalissa, Johannes

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000009128930.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pelastustyöntekijöillä on ollut toistaiseksi vaikeuksia päästä vuoristoiselle alueelle, koska sateet jatkuvat yhä.

Ainakin 33 ihmistä on kuollut tulvissa ja maanvyörymissä läntisessä Nepalissa menneen viikon aikana, paikalliset mediat kertovat BBC:n mukaan.

Pahimmat monsuunisateet osuivat Karnalin hallinnollisen vyöhykkeen alueelle. Karnali sijaitsee maan luoteisosassa. Tuhansia ihmisiä jouduttiin evakuoimaan, satoja koteja vahingoittui tulvissa ja vähintään 22 ihmistä on edelleen kateissa. Eniten kadonneita on Karnalin eteläosissa sijaitsevassa Kalikotin piirikunnassa.

Pelastustyöntekijöillä on ollut toistaiseksi vaikeuksia päästä vuoristoiselle alueelle, koska sateet jatkuvat yhä. Joillain alueilla Karnali-joki on noussut yli 12 metrin korkeuteen, paikalliset viranomaiset ovat kertoneet.

Nepalissa menossa olevan monsuunikauden pitäisi olla loppumaisillaan. Tavallisesti se kestää kesäkuusta lokakuuhun. Ainakin 110 ihmistä on kuollut maassa tänä vuonna sateisiin liittyvissä tuhoissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nepal | Ainakin 33 kuollut Nepalissa tulvissa ja maanvyörymissä

# data[].attributes.attachment_link.description
Pelastustyöntekijöillä on ollut toistaiseksi vaikeuksia päästä vuoristoiselle alueelle, koska sateet jatkuvat yhä. Ainakin 33 ihmistä on kuollut tulvissa ja maanvyörymissä läntisessä Nepalissa menneen viikon aikana, paikalliset mediat kertovat BBC:n mukaan. Pahimmat monsuunisateet osuivat Karnalin hallinnollisen vyöhykkeen alueelle. Karnali sijaitsee maan luoteisosassa. Tuhansia ihmisiä jouduttiin evakuoimaan, satoja koteja vahingoittui tulvissa ja vähintään 22 ihmistä on edelleen kateissa.

# data[].attributes.headline
Naalien populaatio on kutistunut 69 prosenttia vuodesta 1970. Nikita

# data[].attributes.subject
Naalien populaatio on kutistunut 69 prosenttia vuodesta 1970. Nikita

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ympäristöjärjestö WWF:n uusin Living planet -raportti kertoo jälleen valitettavan tuttua tarinaa: maailman luonto on uhattuna, eikä luontokato ole osoittanut juuri laantumisen merkkejä kahden vuoden takaisesta raportista.

Raportti perustuu Living planet -indeksiin, joka tarkastelee 5 230 selkärankaisen eläinlajin lähes 32 000 populaatiota eri puolilla maailmaa.

Tällä kertaa indeksin aineisto on myös merkittävästi aiempaa suurempi, sillä siihen on lisätty uutta tutkimustietoa etenkin Brasiliasta. Tarkasteltuja populaatioita on nyt noin 11 000 enemmän kuin edellisessä raportissa.

Aineistossa on mukana nisäkkäitä, lintuja, matelijoita, sammakkoeläimiä ja kaloja. Selkärankaiset ovat tavallaan vain luontokadon jäävuoren huippu, mutta niiden rooli useimmissa ekosysteemeissä on korvaamaton - ja populaatioiden hupeneminen on konkreettisesti näkyvä merkki luontokadosta.

Uusimmassa aineistossa tarkastellut yli 30 000 villieläinpopulaatiota ovat vuosien 1970-2018 välillä pienentyneet keskimäärin 69 prosentilla.

WWF:n Suomen pääsihteeri Liisa Rohweder pitää raportin tulosta hyvin hälyttävänä. Vertauskuvaksi hän nostaa ajatuksen yhtä voimakkaasta romahtamisesta talouden indekseissä.

- Jos esimerkiksi Dow Jones -indeksi tippuisi 69 prosenttia, ryhtyisivät taloudelliset toimijat todella nopeisiin toimiin. Samalla tavalla nyt tulisi ryhtyä todella rivakoihin toimiin luontokadon pysäyttämiseksi.

Living planet -indeksin tavoitteena on kuvata yhdellä luvulla selkärankaisten eläinlajien populaatioiden yleistä trendiä. Prosenttiluku tarkastelee siis luonnon monimuotoisuuden yleistä kehitystä, muttei kerro suoraan eläinten yksilömäärien vähenemisestä.

Etelä-Amerikassa kato kaikista nopeinta

WWF:n mukaan indeksin laskennassa on pyritty mahdollisimman hyvään kokonaiskuvaan tekemällä painotuksia maantieteellisesti, elinympäristöittäin ja lajiryhmittäin.

Muuten vaikkapa pitkään ja laajasti tutkitut Euroopan tai Pohjois-Amerikan lajit saisivat ehkä liian suuren painoarvon.

Luontokadon kannalta kaikista kriittisin alue on Etelä-Amerikka, jossa populaatiot ovat pienentyneet jopa keskimäärin 94 prosentilla noin 50 vuoden mittaushistorian aikana.

Raportin mukaan luontokadon suurimpia syitä ovat maankäyttö ja luonnonvarojen ylikulutus. Etelä-Amerikassa ja Amazonin sademetsässä erityisesti hakkuut. Maata raivataan muun muassa maa- ja metsätalouden ja rakentamisen tarpeisiin.

Brasialiassa luonnollisia elinympäristöjä tuhoaa erityisesti maailmanlaajuisestikin kulutettujen elintarvikkeiden tuotanto.

Kuluttajat ympäri maailman voivat tietämättään aiheuttaa epäsuorasti metsäkatoa esimerkiksi juomalla kaakaota tai kahvia, syömällä palmuöljyssä kypsennettyä ruokaa tai rehusoijalla ruokittua lihaa.

Euroopan parlamentti hyväksyi syyskuussa kantansa komission lakiesitykseen metsäkatotuotteiden myyntikiellosta unionin alueella. Parlamentti on nyt valmis aloittamaan neuvottelut lain lopullisesta muodosta EU-jäsenmaiden kanssa.

Rohweder kuitenkin korostaa, ettei Euroopassakaan voida vain katsoa kaukaiseen Etelä-Amerikkaan - luonto köyhtyy täälläkin.

Suomen vaelluskalojen populaatiot vaarassa

Living planet -indeksin mukaan Euroopassa ja Keski-Aasiassa populaatiot ovat pienentyneet keskimäärin 18 prosenttia kuluneiden viiden vuosikymmenen aikana. Samaan tapaan pudotus on ollut maltillisempaa myös Pohjois-Amerikassa, jossa trendi on jopa hieman kääntynyt viime vuosina.

Rohwederin mukaan tämä ei kuitenkaan suoraan osoita, ettei luonto olisi näilläkin alueilla köyhtynyt. Se on vain aloittanut köyhtymisensä jo huomattavasti ennen mittaushistorian alkua 1970-luvulla.

Itse asiassa indeksi kertoo, että myös Suomesta, Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta löytyy villieläinpopulaatioita, jotka ovat maailmankin mittakaavalla hyvin suuressa vaarassa.

WWF:n raportin mukaan suurimpia kärsijöitä ovat makeiden vesien selkärankaiset, joiden populaatioiden kokoa kuvaava indeksi on laskenut maailmanlaajuisesti keskimäärin 83 prosenttia vuosina 1970-2018.

Kotimaiset vaelluskalat lohi, taimen, nieriä, vaellussiika, vimpa, toutain, nahkiainen ja ankerias ovat lähes kaikki uhanalaisia tai silmälläpidettäviä.

- Vaelluskalat ovat riippuvaisia siitä, että virtavedet ovat elinvoimaisia. Myös seuraavan hallituksen pitäisi jatkaa nousuesteiden purkamisen rahoitusta, Rohweder sanoo.

Rohweder on huolissaan myös kotimaisen metsäluonnon uhanalaistumisesta.

- Metsien hakkuut ylittävät kestävän tason jatkuvasti. Jos sieltä tarkastellaan lajeja, niin kaikille tutut hömötiainen ja töyhtötiainen ovat uhanalaistuneet viime vuosina intensiivisen metsätalouden takia.

Suomen pitää Rohwederin mukaan varmistaa riittävät toimet EU:n biodiversiteettistrategian toteuttamiseen.

Strategia velvoittaa suojelemaan 30 prosenttia maa- ja merialueista sekä makean veden alueista. Silloin 70 prosenttia maa-alasta jää yhä talouskäyttöön, mutta silloinkin metsätaloudessa olisi hyvä huomioida esimerkiksi avohakkuiden vaikutus luontoon.

Erityisen tärkeää Rohwederin mukaan on suojella mahdollisimman pian vanhat ja luonnontilaiset valtion metsät. Silloin ne olisivat jo valmiiksi pankissa, kun EU:n strategian toteutus alkaa.

- Jos vanhat ja luonnontilaiset valtionmetsät nyt hakattaisiin, kestäisi 500 vuotta ennen kuin meillä olisi samantyyppiset metsät.

Katseet kohti Kanadaa

Raportin julkaisuajankohta ei ole sattuma. EU-päätöksenteon lisäksi luonnon monimuotoisuudesta päästään viimeinkin päättämään kansainvälisen yhteistyön korkeimmalla portaalla.

Vuosien viisästysten ja pettymysten jälkeen nyt näyttää viimein siltä, että YK:n suurkokous luonnon monimuotoisuuden turvaavasta sopimuksesta järjestetään joukuussa Montrealissa.

EU:n ja Suomen linja kokouksessa tulee olemaan se, että myös muun maailman pitää sitoutua sitoutua 30 prosentin suojelutavoitteeseen.

WWF:n mukaan YK:n biodiversiteettikokouksessa jäsenvaltioiden tulee sitoutua myös puolittamaan tuotannon ja kulutuksen jalanjälki vuoteen 2030 mennessä.

Kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa järjestön mukaan on puolestaan varmistettava, että välttämättömät hillitsemistoimet otetaan laajasti käyttöön.

Living planet -raportissa alleviivataan vahvasti ilmastonmuutoksen merkitystä luonnolle. Raportin arvion mukaan lämpenemisestä tulee todennäköisesti luontokadon merkittävin ajuri, jos keskilämpötilan nousua ei saada pysäytettyä alle 1,5 asteen.
Lue myös: Tiesitkö, että männyt ruokkivat jälkikasvuaan siinä missä mekin? - Metsiemme yksipuolistuminen uhkaa nyt tuhatvuotisia ekosysteemejä ja samalla ihmisen hyvinvointia Oletko ryhmämatkoja rakastava pulmunen vai sinkkuna viihtyvä turkulaislepakko? Testaa, mikä uhanalainen eläin olet Katso Yle Areenasta:
Elokuussa 2022 kerrottiin, että Suomessa on syntynyt tämän vuosituhannen ensimmäinen naalipentue. Uhanalainen naali pesi edellisen kerran Suomessa varmistetusti vuonna 1996 Utsjoella. Naalin pesintä Suomessa on pitkäaikaisen työn tulos, sillä naaleille on tarjottu lisäruokintaa useiden vuosien ajan ja samalla on pyritty harventamaan kettukantoja.

# data[].attributes.attachment_link.title
WWF:n raportti: selkärankaisten villieläinten populaatiot ovat kutistuneet keskimäärin 69 prosenttia vuodesta 1970

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälinen keskiarvo ei kuitenkaan kerro koko tarinaa: Etelä-Amerikassa populaatiot ovat paikoitellen supistuneet jopa yli 90 prosentilla. Suomessa vaarassa ovat erityisesti makean veden ekosysteemien lajit.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/74-20000852

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tuoreen raportin mukaan kasvihuonekaasupäästöjen merkittävä vähentäminen edellyttäisi turvemaiden poistoa viljelystä ja eläinperäisten ruokatuotteiden kulutuksen vähentämistä.

Kuva: Mårten Lampén / Yle

Tuoreen raportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan kasvihuonekaasupäästöjen merkittävä vähentäminen suomalaisessa ruokajärjestelmässä edellyttäisi kahta asiaa: turvemaiden poistoa viljelystä ja eläinperäisten lihatuotteiden ja maitotuotteiden kulutuksen vähentämistä.

- Tämä ei ole pelkästään kuluttajien asia tai tuottajien asia, vaan kaikkia tarvitaan, linjaa raportin toimittaja, Just food -hankkeen johtaja, tutkimusprofessori Minna Kaljonen Suomen ympäristökeskuksesta.

SYKE:n kokoamassa raportissa esitellään laajasti politiikkatoimia uusien ruokainnovaatioiden edistämiseksi, ilmaston kannalta kestämättömien rakenteiden purkamiseksi maataloudessa ja kulutuksessa sekä erilaisia muutosta tukevia toimia.

- Näitä toimia ovat esimerkiksi investoinnit uusiin arvoketjuihin, maatalouspolitiikan muutokset, ja suomalainen kouluruokajärjestelmä, jolla voidaan tukea myös kestävää syömistä entistä vahvemmin.

Turvepeltojen poisto viljelystä

Raportin tekijöiden mukaan tehokkaimmin päästöt vähenisivät, jos turvemaat poistettaisiin kokonaan viljelystä, koska niillä syntyy yli puolet maatalouden kokonaispäästöistä. Turvepeltojen osuus koko peltoalasta on vain noin 11 prosenttia.

Turvemaiden päästöjen vähentäminen tulisi kuitenkin tehdä alueellisesti ja tilakohtaisesti reilusti. Tutkijat ehdottavat muun muassa, että viljelystä luopuminen voitaisiin aloittaa heikompituottoisilla pelloilla ja Etelä-Suomessa. Lisäksi määräaikainen luopumistuki voisi auttaa viljelijöitä siirtymässä.

- Jos ajatellaan puhtaasti päästötavoitteita, silloin turvemaiden päästöjen vähentämistoimet ovat niitä, mitkä on lähdettävä toteuttamaan heti, Kaljonen toteaa.

Kotieläintuotteita vähemmän lautaselle

Toinen merkittävä päästöjä vähentävä toimi on raportin mukaan kotieläinperäisten tuotteiden kulutuksen vähentäminen.

- Suomalaiset syövät liikaa punaista lihaa ja lihajalosteita suhteessa ravitsemussuosituksiin. Meillä on varaa lisätä kasvisten käyttöä ruokavaliossa. Samaan aikaan se on myös hyvä ilmaston kannalta yksinkertaisesti siitä syystä, että lihantuotanto ottaa aika paljon maa-alaa ja me voisimme käyttää sen viljelyalan viisaammin.

Esimerkiksi kotimaisista palkokasveista suurin osa menee kotieläintenrehuksi.

- Yli 70 prosenttia herneestä menee tällä hetkellä rehuksi ja härkäpavusta vain 1 prosentti menee ruuaksi, laskee Kaljonen.

Kasvis- ja kalapainotteinen ruokavalio parantaisi koko Suomen väestön ravitsemusta. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että eri väestöryhmien ravitsemusta seurattaisiin ja elintarvikkeita täydennettäisiin esimerkiksi raudansaannin osalta.

- Ruokakulttuurin muutoksessa tärkeitä ovat kaupan, teollisuuden ja ruokapalveluiden toimet, joilla he mahdollistavat kuluttajille kestävän syömisen. Ruokakulttuuri muuttuu hitaasti ja silloin tarvitaan myös opetusta ja koulutusta.

Kouluruoka on yksi esimerkki siitä miten ilmastoreilua ja kestävää ruokajärjestelmää voitaisiin toteuttaa.

- Nuoret on edelläkävijöitä ruokavaliomuutoksessa ja sieltä löytyy valmiutta ja potentiaalia syödä kestävästi. Ruokapalveluissa näiden nuorten valmiuksia pitäisi kuunnella herkemmällä korvalla, sanoo Kaljonen.

Lihallakin on tutkijan mukaan paikkansa ruokavaliossa jatkossakin.

- Näen myös eläintuotannon osana kestävää ruokajärjestelmää, mutta sitä pitää tarkastella aluetasolla. Maatalous ja lihantuotannossa tehostaminen on vedetty tappiinsa. Tämä tuotantomuoto on riskeille hyvin altis ja se näkyy erityisesti nyt kun hinnat on nousseet lannotteiden ja energian osalta. Eläintuotannossa on varaa miettiä kestävyyttä uudella tavalla.

Jämäkämpää julkista ohjausta kestävälle ruokajärjestelmälle

Ongelmana on raportin mukaan se, että Suomessa ruokapolitiikka on pirstaloitunut ja maatalouspolitiikan ja ilmastopolitiikan viestit kestävään ruuantuotantoon liittyen ovat ristiriidassa keskenään.

- Tämä ei luo hyvää pohjaa meidän maataloustuottajille rakentaa ja investoida tuotantoa tulevaisuutta kohti, arvioi Kaljonen.

Hallitus käynnisti jo vuonna 2020 ilmastoruokaohjelman, jonka tavoite oli tukea yhteiskunnan siirtymistä kohti ilmastokestävää ruokajärjestelmää. Tämän ohjelman käsittely on edelleen kesken.

Suomeen tarvitaan vahva kestävän ja oikeudenmukaisen ruokajärjestelmän strategia ja sen pohjalta tehtävä hallituksen selonteko, Kaljonen linjaa.

- Eri ministeriöiden on löydettävä nykyistä vahvemmin oma tulokulma. Se on maatalouspolitiikan asia, mutta myös sosiaali- ja terveyspolitiikan asia. Tätä ei ratkaista yhdessä ministeriössä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuoreen raportin mukaan kasvihuonekaasupäästöjen merkittävä vähentäminen edellyttäisi turvemaiden poistoa viljelystä ja eläinperäisten ruokatuotteiden kulutuksen vähentämistä. Tuoreen raportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan kasvihuonekaasupäästöjen merkittävä vähentäminen suomalaisessa ruokajärjestelmässä edellyttäisi kahta asiaa: turvemaiden poistoa viljelystä ja eläinperäisten lihatuotteiden ja maitotuotteiden kulutuksen vähentämistä.

# data[].attributes.headline
Suomen ensimmäinen aktiivihiilitehdasta Ilomantsissa korjataan vuoden loppuun saakka. Nikita

# data[].attributes.subject
Suomen ensimmäinen aktiivihiilitehdasta Ilomantsissa korjataan vuoden loppuun saakka. Nikita

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Neovan aktiivihiilitehtaan rakentamisessa Ilomantsissa on riittänyt vastoinkäymisiä. Viimeisenä materiaalivirhe tulitiilissä johti 35 metriä korkean masuunin purkamiseen ja uudelleen muuraukseen.

Tältä tehdastyömaalla näytti viime maaliskuussa, kun työmiehet olivat alkaneet purkaa valtavaa masuunia. Kuva: Ari Haimakainen / Yle

Neovan eli entisen Vapon aktiivihiilitehtaan avajaisia vietettiin Ilomantsissa jo kaksi vuotta sitten. Kestää vielä kuluvan vuoden loppuun, ennen kuin laitoksen uunit on korjattu.

Uudesta tehtaasta piti purkaa sekä 35 metriä korkea masuuni että pienempi jälkipolttouuni. Syynä oli tulitiilien materiaalivirhe, joka aiheutti sortuman korkean uunin alaosassa.

Liiketoimintajohtaja Jaakko Myllymäki Neova Carbonsista kertoo, että muurauksen korjaus on nyt saatu valmiiksi ja loppukuivatus alkaa tällä viikolla.

Myllymäen mukaan korjaushanke on edennyt aikataulussa.

- Laitoksen käyttöönottotoimet aloitettiin jo reilu kuukausi sitten kylmäkäynnistyksellä eli katsellaan apulaitteet, automaatiojärjestelmät ja muut, Myllymäki selvittää.

Neovan tavoite on, että turpeesta aktiivihiiltä jalostava tehdas käynnistetään vuodenvaihteen jälkeen.

- Uudelleen käynnistys alkaa säädöllä ja testauksella, mutta silloin prosessista syntyy jo aktiivihiiltä. Laitoksen virittelyyn menee pari kuukautta, sitten ovat vielä vaativat lopputestaukset laitetoimittajan kanssa, Myllymäki aikatauluttaa.

Korjauksen kustannusarvio on kymmenen miljoonaa euroa. Vakuutus korvaa Neovalle laitoksen korjauksen ja tuotannon viivästymisen.

Aktiivihiilelle riittää kysyntää

Neovalla jo on ympäristölupa tehtaan laajennukselle Ilomantsissa, mutta aikataulu on vielä avoin.

- Investointipäätös pyritään tekemään niin pian kuin mahdollista ensimmäisen vaiheen käynnistyksen jälkeen. Kun tiedetään, että kaikki toimii hyvin ja olemme tyytyväisiä projektin ratkaisuihin, Myllymäki kertoo.

Aktiivihiilen kysyntä maailmalla on Myllymäen mukaan edelleen parantunut.

- Harmittaa lähinnä se, että olemme reilun vuoden joutuneet katselemaan markkinoita sivusta. Mielellään olisimme jo rakentamassa toista laitosta, mutta näin tämä valitettavasti nyt on mennyt, liiketoimintajohtaja kiteyttää yhtiön tunnot.

Aktiivihiiltä käytetään ilman ja veden puhdistamisessa. Sitä tarvitaan myös teollisuuden prosesseissa ja elintarviketuotannossa imemään itseensä kemikaaleja, metallia ja hajuja.

Yle kuvasi 35-metriä korkean uunin purkamista viime maaliskuussa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen ensimmäistä aktiivihiilitehdasta Ilomantsissa korjataan vuoden loppuun saakka

# data[].attributes.attachment_link.description
Neovan aktiivihiilitehtaan rakentamisessa Ilomantsissa on riittänyt vastoinkäymisiä. Viimeisenä materiaalivirhe tulitiilissä johti 35 metriä korkean masuunin purkamiseen ja uudelleen muuraukseen. Neovan eli entisen Vapon aktiivihiilitehtaan avajaisia vietettiin Ilomantsissa jo kaksi vuotta sitten. Kestää vielä kuluvan vuoden loppuun, ennen kuin laitoksen uunit on korjattu. Uudesta tehtaasta piti purkaa sekä 35 metriä korkea masuuni että pienempi jälkipolttouuni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viranomaiset ovat arvioineet, että hurrikaanin tuhoamien alueiden jälleenrakentaminen voi kestää kuukausia ja maksaa yli 50 miljardia dollaria.

Yhdysvalloissa Floridan osavaltiossa hurrikaani Ianin vahvistettu uhriluku on noussut yli sadan, kertovat osavaltion viranomaiset. Viranomaisten tuoreimman päivityksen mukaan lukema on nyt 102.

Lisäksi myrsky aiheutti muutamia kuolemia Kuubassa ja Pohjois-Carolinassa. Kuubassa myrsky katkaisi sähköt käytännössä kaikilta saaren 11,3 miljoonalta asukkaalta.

Ian rantautui Floridan länsirannikolle syyskuun lopulla erittäin voimakkaana luokan neljä hurrikaanina, jonka tuulten maksiminopeudeksi mitattiin tuolloin yli 66 metriä sekunnissa.

Viranomaiset ovat arvioineet, että hurrikaanin tuhoamien alueiden jälleenrakentaminen voi kestää kuukausia ja maksaa yli 50 miljardia dollaria.

Ian oli yksi Yhdysvaltojen tappavimmista myrskyistä tällä vuosisadalla.

Vuonna 2005 hurrikaani Katrina aiheutti noin 1 800 ihmisen kuoleman ja miljardien dollareiden vahingot.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yhdysvallat | Hurrikaani Ianin aiheuttamien kuolemien määrä nousi Floridassa yli sadan

# data[].attributes.attachment_link.description
Viranomaiset ovat arvioineet, että hurrikaanin tuhoamien alueiden jälleenrakentaminen voi kestää kuukausia ja maksaa yli 50 miljardia dollaria. Yhdysvalloissa Floridan osavaltiossa hurrikaani Ianin vahvistettu uhriluku on noussut yli sadan, kertovat osavaltion viranomaiset. Viranomaisten tuoreimman päivityksen mukaan lukema on nyt 102. Lisäksi myrsky aiheutti muutamia kuolemia Kuubassa ja Pohjois-Carolinassa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen toimittaja Kiovassa: Venäjä laukaissut ohjuksia Kaspianmereltä

# data[].attributes.attachment_link.description
Ylen toimittaja Kiovassa: Venäjä laukaissut ohjuksia Kaspianmereltä

# data[].attributes.headline
Kaasuputken vuotaminen mereen ja sen vaikutus ympäristöön, Kenth

# data[].attributes.subject
Kaasuputken vuotaminen mereen ja sen vaikutus ympäristöön, Kenth

# data[].attributes.attachment_link.title
Nord Stream -kaasuputkesta saattaa vuotaa mereen hetkessä yhtä paljon metaania kuin viisi miljoonaa suomalaista kuluttaa vuodessa

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaasuputkesta vuotava metaani on yksi merkittävimmistä kasvihuonekaasuista. Meressä vuoto ei todennäköisesti aiheuta pitkäaikaisia vahinkoja.

# data[].attributes.body
https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000009123758.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mudan ja romun alle loukkuun jääneitä etsii noin tuhat ihmistä.

Ainakin 36 ihmistä on kuollut ja 56 kadonnut rankkasateiden aiheuttaman maanvyörymän seurauksena Keski-Venezuelassa viikonlopun aikana.

Ensitietojen mukaan maanvyörymissä oli kuollut 25 ihmistä, mutta maan sisä- ja oikeusministeri Remigio Ceballos Ichaso kertoi maanantaina uhriluvun nousseen 36:een. Kadonneiden etsintää jatketaan yhä. Operaatiossa on mukana yli 1 000 pelastustyöntekijää. Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters.

Kuolleiden joukossa on paikallisten mediatietojen mukaan kaksi taaperoikäistä lasta. Presidentti Nicolás Maduro on julistanut maahan kolmen päivän suruajan.

Maanvyörymän aiheutti alueen suurimman joen pahin tulviminen vuosikymmeniin. Lauantai-iltana tulvavesi pyyhkäisi mukanaan suuria puunrunkoja ja maata Las Tejeriasin pikkukaupunkiin.

"Kylä on kadonnut. Las Tejerias on kadonnut", 55-vuotias Carmen Melendez, joka on asunut kaupungissa koko elämänsä, kertoi AFP:lle.

Maanvyörymä ja tulviminen saivat alueella aikaan vakavaa tuhoa ja vaurioittivat rakennuksia, viljelysmaata sekä veivät mukanaan yhteisön juomavesijärjestelmän pumput.

Valtion televisiokanava näytti kuvia mutaisista kaduista, jotka olivat täynnä puunoksia ja suuria kiviä. AFP:n toimittajat kertoivat nähneensä tuhoutuneita rakennuksia.

Sateet aiheuttivat sunnuntaiaamuna Venezuelassa kolme muutakin maanvyörymää, mutta ne eivät aiheuttaneet henkilövahinkoja.

Maanvyörymä on toistaiseksi tämän vuoden pahin Venezuelassa, joka on kärsinyt historiallisen suurista sademääristä viime kuukausina. Viime viikkojen aikana maassa on kuollut vähintään 40 ihmistä La Niña -sääilmiön aiheuttamien rankkasateiden vuoksi.

Juttua päivitetty 11.50: Päivitetty tieto kuolleiden määrästä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Venezuela | Ainakin 36 kuollut maanvyörymässä Venezuelassa - Kymmeniä kadoksissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Mudan ja romun alle loukkuun jääneitä etsii noin tuhat ihmistä. Ainakin 36 ihmistä on kuollut ja 56 kadonnut rankkasateiden aiheuttaman maanvyörymän seurauksena Keski-Venezuelassa viikonlopun aikana. Ensitietojen mukaan maanvyörymissä oli kuollut 25 ihmistä, mutta maan sisä- ja oikeusministeri Remigio Ceballos Ichaso kertoi maanantaina uhriluvun nousseen 36:een. Kadonneiden etsintää jatketaan yhä.

# data[].attributes.body
https://www.maailma.net/uutiset/kenian-paimentolaiset-eivat-enaa-paase-pakoon-kuivuutta-historiallinen-kuivuus-uhkaa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(IPS) -- Kenialaisen Garissan pikatien varrella kerjäävät paimentolaislapset ovat merkki, ettei kaikki ole hyvin. He eivät pysty menemään kouluun tyhjin vatsoin, joten he vain odottavat tiellä matkaavia hyviä samarialaisia.

Alue on harvaan asuttua, ja pikatie on kaikkea muuta kuin vilkas. Lapsia yksinäisellä tiellä uhkaavat vaarat kuitenkin kalpenevat nälkäkuoleman uhan rinnalla.

Pitkään jatkuneen kuivuuden kurittamat lapset odottavat polttavassa paahteessa matkalaisten ruuan ja juoman tähteitä. Tien reunoilla makaa myös eläinten raatoja ja veden ja laitumien puutteessa kuolemankielissä kituvia vuohia. Edes nälkäkuoleman vaara ei saa paimentolaisia syömään nälkään nääntynyttä karjaa.

"Meillä ei ole mitään syötävää aamulla tai lounasaikaan. Meidän täytyy odottaa iltaan asti pientä kupposta puuroa ja keitettyä maissia", Leah Kilonzi, 13, kuvaa ankaran ruoka- ja vesipulan vaikutuksia.

Nuorimmat lapset makaavat muutaman metrin päässä tiestä, liian nälkäisinä edes itkemään. He odottavat hiljaisina, että isommat lapset saavat edes jotakin.

Yli neljä miljoonaa kipeästi avun tarpeessa

Garissa on yksi 23:sta kuivaksi tai puolikuivaksi luokitellusta Kenian maakunnasta, joissa on ollut neljä peräkkäistä keskimääräistä heikompaa sadekautta. Paikoin kolme vuotta on kulunut ilman sadepisaraakaan.

Lapset, raskaana olevat ja imettävät äidit kärsivät ruokapulasta eniten. Ripuli, hengitystiettulehdukset ja malaria lisääntyvät kaikilla kuivuuden rasittamilla alueilla. Arviolta 4,2 miljoonaa ihmistä on kiireellisen humanitaarisen avun tarpeessa.

"Tuoreimmat tilastot kertovat, että kuivuuden piinaamilla alueilla tämän vuoden maaliskuusta kesäkuuhun vähintään 942 000 alle viisivuotiasta lasta kärsi aliravitsemuksesta. Yli 134 000 raskaana olevaa tai imettävää äitiäoli aliravitsemuksen vuoksi välittömän hoidon tarpeessa", Koillis-Kenian ruokaturvan asiantuntija Kariuki Muriithi kertoo.

"Nyttemmin tilanne on vielä pahentunut ja aliravitsemuksen taakka on entistäkin raskaampi."

Kuilun reunalla

Arviolta 89 prosenttia Kenian maa-alasta luokitellaan kuiviksi tai puolikuiviksi. Niillä asuu noin 13 miljoonaa ihmistä. He ovat enimmäkseen paimentolaisia, joiden elämänehtoja luonnehtivat pitkittyneet kuivuudet sekä köyhtymisen ja epätoivon kasvu.

Nykyinen kuivuus on ankarin neljään vuosikymmeneen. Se on saanut hallituksen julistamaan kansallisen kuivuushätätilan. Ennusteiden mukaan ruokaturva heikkenee entisestään vuoden loppua lähestyttäessä.

"Paimentolaiset on työnnetty ilmastonmuutokseen sopeutumisen kuilun reunalle", David Korir Kenian maatalous- ja karjaministeriöstä sanoo. "Yhdeksässä kuivassa maakunnassa yli 40 prosenttia väestöstä on kriisissä tai vielä huonommassa jamassa."

Ei pakopaikkaa

Paimentolaiset ruokkivat kotimaisia, alueellisia ja kansainvälisiä karjamarkkinoita. Tähän mennessä karjaa on kuitenkin kuollut yli 1,5 miljoonaa päätä ja hengissä pysyneiden hinta on laskenut jopa 40 prosenttia. Paimentolaisten elinkeino on uhattuna.

Kuivuuden lisäksi paimentolaisten sopeutumiskykyä heikentää jatkuva poliittinen ja sosioekonominen syrjäyttäminen. He eivät pysty korvaamaan kuivuudelle menettämiään eläimiä tai etsimään vaihtoehtoja.

"Kamelit sietäisivät kuivuutta paremmin kuin lehmät tai vuohet, mutta ne ovat meille liian kalliita", paimentolainen Fred Naeku sanoo. Nuori kameli maksaa 500-600 euroa.

"Paimentolaiset ovat aiemmin selvinneet kuivuudesta liikkumalla paikasta toiseen laitumia etsiessään. Kun tilanne on parantunut, he ovat palanneet kotikonnuilleen. Nykyään tämä ei onnistu, sillä koko Afrikan sarvi on kuivuuden kourissa eivätkä paimentolaiset voi paeta naapurimaihin, Etiopiaan tai Somaliaan", Korir toteaa.

"Näemme yhä useammin paimentolaisia karjoineen Nairobin kaupunkialueella. He ovat epätoivoisia ja kipeästi uusien ratkaisujen tarpeessa. He toivovat, että heidän läsnäolonsa pääkaupungissa herättäisi maan johtajat auttamaan heitä kestävillä sopeutumismekanismeilla."

# data[].attributes.attachment_link.title
Kenian paimentolaiset eivät enää pääse pakoon kuivuutta - Historiallinen kuivuus uhkaa ihmishenkiä ja kokonaista elinkeinoa

# data[].attributes.attachment_link.description
Arviolta 89 prosenttia Kenian maa-alasta luokitellaan kuiviksi tai puolikuiviksi. Niillä asuu noin 13 miljoonaa ihmistä, joista useimmat ovat paimentolaisia. Perinteisesti he ovat siirtyneet tarpeen vaatiessa paremmille laidunmaille, mutta nyt niitä ei ole, sillä lähes koko Afrikan sarvi on kuivuuden kourissa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tulvat ovat vaurioittaneet koteja, sairaaloita, kouluja ja viljavarastoja.

Rankkasateita seuranneet tulvat ovat aiheuttaneet Länsi-Afrikan Nigerissä 192 ihmisen kuoleman tämän vuoden sadekauden aikana, maan viranomaiset kertoivat torstaina. Luku on yksi historian suurimmista.

Asiasta kertoo uutistoimisto AFP.

Viranomaisten mukaan tulvat ovat tuhonneet yli 30 000 kotia. Lisäksi ne ovat vaurioittaneet muita rakennuksia kuten sairaaloita, kouluja ja viljavarastoja.

Tulvat ovat vaikuttaneet yli 260 000 ihmisen elämään. Pahiten ovat kärsineet Nigerin etelä- ja länsiosat.

Nigerin sadekausi tyypillisesti kestää kesäkuusta syyskuuhun ja vaatii vuosittain lukuisien ihmisten hengen. Tämän vuoden luku on kuitenkin merkittävästi viime vuosia suurempi. Vuonna 2021 tulvissa kuoli 70 ihmistä, ja vuonna 2020 puolestaan 73.

AFP kertoo, että Nigerin kansallisen meteorologisen laitoksen johtajan mukaan tämän vuoden sateet vastaavat ilmastonmuutoksen vaikutuksista tehtyjä ennusteita.

Niger on YK:n kehitysohjelman (UNDP) köyhyysindeksin mukaan maailman köyhin maa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Luonnonkatastrofit | Lähes 200 ihmistä on kuollut tulvissa Nigerissä

# data[].attributes.attachment_link.description
Tulvat ovat vaurioittaneet koteja, sairaaloita, kouluja ja viljavarastoja. Rankkasateita seuranneet tulvat ovat aiheuttaneet Länsi-Afrikan Nigerissä 192 ihmisen kuoleman tämän vuoden sadekauden aikana, maan viranomaiset kertoivat torstaina. Luku on yksi historian suurimmista. Asiasta kertoo uutistoimisto AFP. Viranomaisten mukaan tulvat ovat tuhonneet yli 30 000 kotia. Lisäksi ne ovat vaurioittaneet muita rakennuksia kuten sairaaloita, kouluja ja viljavarastoja.

# data[].attributes.headline
Sveitsin jäätiköt ovat hieman kärsinyt vuonna 2022. Nikita

# data[].attributes.subject
Sveitsin jäätiköt ovat hieman kärsinyt vuonna 2022. Nikita

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Swiss glaciers have lost more than 6% of their volume this year, according to a recent academic study. The decline smashed previous record retreats, but it was not entirely negative.
This content was published on October 5, 2022 - 09:00
Luigi Jorio

A journalist from Ticino resident in Bern, I write on scientific and social issues with reports, articles, interviews and analysis. I am interested in environmental, climate change and energy issues, as well as migration, development aid and human rights in general.

Luigi Jorio (text) and swisstopo and VAW / ETH Zurich (images)

"For Swiss glaciers, 2022 will go down in history as the worst of all," Daniel Farinotti, a glaciologist at the federal technology institute ETH Zurich, told SWI swissinfo.ch. "Such a loss has never been seen before," adds the scientist, who is also a member of the steering committee of GLAMOS, the Swiss glacier monitoring network.

This year, Swiss glaciers have lost around three cubic kilometres of ice, which represents more than 6% of their volume, the Swiss Academy of Sciences (SCNAT) reportedExternal link on September 28.

Previously, an annual ice volume loss of 2% was defined as "extreme". This year's melt rate far exceeded the previous record set in 2003, said SCNAT, which described 2022 as a "disastrous" year.

In the Engadine region in southeast Switzerland and in canton Valais in the south, a layer of ice measuring between 4 and 6 metres disappeared at an altitude of 3,000 metres. The average in recent decades was about one metre. The loss was particularly dramatic for small glaciers.

Small glaciers like Pizol in the east near Liechtenstein, Vadret dal Corvatsch near St Moritz in the southeast, and Schwarzbachfirn in central Switzerland have "practically disappeared", said SCNAT, which bases its report on measurements carried out by GLAMOS.

To calculate how much ice is lost from glaciers, two measurements are taken: the first in April to find out how much snow has accumulated and the second in September to measure the effects of warming.

Little snow, sand and heat

There are basically three reasons for the strong retreat of the glaciers this year, according to experts. One is the low snowfall in winter and spring. Another is sand from the Sahara Desert that blew all the way to Switzerland between March and May and deposited on ice and snow. The contaminated snow absorbed more solar energy and melted faster. Finally, the exceptional summer heatwave resulted in record temperatures even at high altitudes.

The summer of 2022 was the second-warmest in Switzerland since measurements began in 1864. On July 25, the zero-degree line - the height at which the temperature goes into the minus - was recorded at an altitude of 5,184 metres. The previous record (5,117 metres) was on July 20, 1995, MeteoSwiss reported.

Matthias Huss, a glaciologist at ETH Zurich and director of GLAMOS, told the Tages-Anzeiger newspaper that in June the glaciers lost more than 300 million tonnes of snow and ice in one week. "We could have filled an Olympic swimming pool every five seconds," he said.

The effects of the heatwave in particular and of global warming in general are especially visible on the Tsanfleuron Pass, at an altitude of 2,800 metres between cantons Vaud and Valais. For the first time in thousands of years, the two ice tongues are no longer connected by a thin icy strip and people can again walk directly on rock.

Thawing water: a 'blessing'

The retreat of glaciers is altering the landscape and making some Alpine slopes more unstable. But the melting is not entirely negative.

Amid the drought conditions, the glacier meltwater has made it possible to compensate for the low rainfall this year and to help fill dam reservoirs used for hydroelectric production. Hydropower plants provide more than 60% of the electricity produced in Switzerland.

"Last winter we had very little snow so there was a lack of water from snowmelt. But the glaciers in dam catchment areas have provided a lot of water this summer," Bettina Schaefli, a hydrology professor at the University of Bern, toldExternal link SWI swissinfo.ch.

This year's developments show just how important glaciers are for the water regime and energy supply during dry and warm years, writes SCNAT. The water from melting glaciers in July and August would have been sufficient to fill all the reservoirs in the Swiss Alps.

In the face of the looming energy shortage, glacier meltwater is a "blessing" for hydropower plants, says Huss.
* In an earlier version of this article we had erroneously written that glaciers lost more than 300,000 million tonnes of snow and ice in one week. The correct figure is 300 million tonnes.

In compliance with the JTI standards

More: SWI swissinfo.ch certified by the Journalism Trust Initiative

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
<Luigi Jorio> (text) and swisstopo and VAW / ETH Zurich (images)

# data[].attributes.attachment_link.title
For Swiss glaciers, 2022 was a 'disastrous' year

# data[].attributes.attachment_link.description
Swiss glaciers have lost more than 6% of their volume this year, according to a recent academic study. The decline smashed previous record retreats, but it was not entirely negative. This content was published on October 5, 2022 - 09:00 Luigi Jorio A journalist from Ticino resident in Bern, I write on scientific and social issues with reports, articles, interviews and analysis.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12620331

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuivuus laskee vesistöjen pintoja ympäri Suomen – veneilijöiden oltava tarkkana

# data[].attributes.attachment_link.description
Vähäiset sateet ovat aiheuttaneet vedenpintojen laskua sekä meri- että jokivesistöissä. Erityisesti veneilijät joutuvat olemaan tarkkana matalilla vesillä kulkiessaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keski-Amerikan maat aloittivat hätätilahälytykset valmistautuessaan Julian saapumiseen.

Trooppinen myrsky Julia voimistui hurrikaaniksi lauantai-iltana ohitettuaan Kolumbialle kuuluvan San Andrésin saaren Karibianmerellä, uutistoimisto Reuters kertoo.

Hirmumyrsky suuntaa kohti Nicaraguan Karibian rannikkoa tuulennopeuksien ollessa jopa 33 metriä sekunnissa, Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus (NHC) kertoi.

"Hengenvaaralliset äkilliset tulvat ja mutavyöryt ovat mahdollisia Keski-Amerikan ja Meksikon eteläosien alueella rankkasateista johtuen ensi viikon alkuun asti", NHC sanoi.

NHC sanoi aiemmin lauantaina myrskyn lähestyvän Nicaraguaa nopeasti. Tuolloin myrsky oli noin 225 kilometrin päässä Nicaraguan rannikolta, jonne sen odotetaan rantautuvan paikallista aikaa yöllä.

Keski-Amerikan maat aloittivat hätätilahälytykset valmistautuessaan Julian saapumiseen vain viikko sen jälkeen, kun hurrikaani Ian myllersi Kuuban ja Floridan läpi.

Kolumbian presidentti Gustavo Petro sanoi lauantaina iltapäivällä toivovansa, että "vahingot olisivat pienemmät kuin viimeksi", viitaten hirmumyrsky Iotan vuonna 2020 aiheuttamiin tuhoihin. Petro kehotti hotelliketjuja "pitämään ovensa auki suojaa hakeville".

Julian odotetaan heikentyvän vähitellen Nicaraguaan rantautumisensa jälkeen ja jatkavan matkaansa pohjoiseen pitkin Tyynenmeren rannikkoa Hondurasin, El Salvadorin ja Guatemalan alueilla sunnuntain ja maanantaina aikana. Myrsky voi aiheuttaa äkkitulvia Meksikon eteläosissa ensi viikon alussa, NHC sanoi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Keski-Amerikka | Trooppinen Julia-myrsky voimistui hurrikaaniksi - Rantautuu Nicaraguaan yön aikana

# data[].attributes.attachment_link.description
Keski-Amerikan maat aloittivat hätätilahälytykset valmistautuessaan Julian saapumiseen. Trooppinen myrsky Julia voimistui hurrikaaniksi lauantai-iltana ohitettuaan Kolumbialle kuuluvan San Andrésin saaren Karibianmerellä, uutistoimisto Reuters kertoo. Hirmumyrsky suuntaa kohti Nicaraguan Karibian rannikkoa tuulennopeuksien ollessa jopa 33 metriä sekunnissa, Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus (NHC) kertoi. "Hengenvaaralliset äkilliset tulvat ja mutavyöryt ovat mahdollisia Keski-Amerikan ja Meksikon eteläosien alueella rankkasateista johtuen ensi viikon alkuun asti", NHC sanoi.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12644595

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Floridassa on yhä yli 2,7 miljoonaa sähköyhtiöiden asiakasta ilman sähköä, kertoo uutistoimisto AP.

Ian-hirmumyrsky aiheutti tuhoja muun muassa Bonita Springsin kaupungissa Floridassa torstaina. Kuva: Sean Rayford / AFP

Yhdysvalloissa Floridaa riepotellut Ian-myrsky on voimistunut takaisin hurrikaaniksi eli hirmumyrskyksi, kertoo Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus NHC tiedotteessaan.

Pohjoisen suuntaan liikkuvan myrskyn ennustetaan voivan aiheuttaa hengenvaarallisia tulvia, tuhoisia myrskyvuoksia ja voimakkaita tuulia Floridan, Georgian sekä Etelä-Carolinan osavaltioissa. Myrskyn ennustetaan saapuvan Etelä-Carolinaan perjantain aikana, kertoo NHC.

Osassa Etelä-Carolinan osavaltiota on jo julistettu hätätila.

Ian on hurrikaaniasteikon ykköstasolle ja sen tuulennopeus on yli 33 metriä sekunnissa, kertoo NHC.

Ian ehti kovimmillaan käydä hurrikaaniasteikolla lähellä viidennen luokan myrskyä, mikä on asteikon korkein luokka. Ian kuitenkin laantui välillä trooppiseksi myrskyksi.

Myrskyn aiheuttamien kuolonuhrien määrä toistaiseksi epäselvä

Floridasta on alkanut kantautua tietoja Ian-myrskyn seurauksena kuolleista ihmisistä, kertoo Yhdysvaltain kotimaan turvallisuuden ministeri Alejandro Mayorkas. Tähän mennessä tiedot kuolleiden määrästä ovat olleet epäselviä.

Mayorkas kommentoi tilannetta uutiskanava CNN:n haastattelussa.

Yhdysvaltain presidentti Joe Biden varoitti torstaina, että hurrikaani Ian saattaa osoittautua Floridan historian tuhoisimmaksi myrskyksi.

Toistaiseksi ainakin 15 ihmisen kerrotaan kuolleen myrskyn seurauksena, uutisoi CNN verkkosivuillaan (siirryt toiseen palveluun) .

Myrskyn aiheuttamat tulvat ovat jättäneet lukuisia kotinsa menettäneitä floridalaisia saarroksiin. Esimerkiksi Orlandon kaupungissa eräillä alueilla kärsitään ennätyksellisestä tulvasta myrskyn jäljiltä, kertovat kaupungin viranomaiset.

Pelastustyöntekijät ovat ohjanneet veneitä läpi tulvivien katujen ja pelastaneet tuhansia ansaan jääneitä ihmisiä.

Floridan kuvernööri Ron DeSantis sanoi, että rannikolla sijaitseva Fort Myers ja sen naapurikaupunki Cape Coral ovat kärsineet pahasti tulvista ja myrskystä. DeSantisin mukaan vaurioiden korjaaminen tulee kestämään vuosia.

- Vesimäärä, joka on nyt nousussa, ja joka nousee edelleen, on periaatteessa tulva, jollainen nähdään kerran 500 vuodessa, DeSantis maalaili tiedotustilaisuudessa.

Uutistoimisto AP kertoo, että noin 2,7 miljoonaa taloutta oli ilman sähköä Floridassa paikallista aikaa puoliltapäivin torstaina.
Aiheesta lisää: Hirmumyrsky Ian runnoo Floridaa - yli kahdelta miljoonalta ihmiseltä sähköt poikki

# data[].attributes.attachment_link.title
Ian voimistui takaisin hirmumyrskyksi ja on matkalla kohti Etelä-Carolinan osavaltiota

# data[].attributes.attachment_link.description
Floridassa on yhä yli 2,7 miljoonaa sähköyhtiöiden asiakasta ilman sähköä, kertoo uutistoimisto AP. Yhdysvalloissa Floridaa riepotellut Ian-myrsky on voimistunut takaisin hurrikaaniksi eli hirmumyrskyksi, kertoo Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus NHC tiedotteessaan. Pohjoisen suuntaan liikkuvan myrskyn ennustetaan voivan aiheuttaa hengenvaarallisia tulvia, tuhoisia myrskyvuoksia ja voimakkaita tuulia Floridan, Georgian sekä Etelä-Carolinan osavaltioissa.