# data[].attributes.headline
Afstandskvadratloven og beregning af solens intensitet på Jupiter. 

# data[].attributes.subject
Afstandskvadratloven og beregning af solens intensitet på Jupiter. 

# data[].attributes.body
Afstandskvadratloven omhandler sammenhængen mellem strålingsintensiteten fra Solen (S) og afstanden til strålingskilden.

Her ses udregningen af strålingsintensiteten fra Solen på Saturn. Lavet i Maple.

# data[].attributes.headline
Månens faser og forklaring om hvorfor solformørkelse ikke sker ved hver nymåne.

# data[].attributes.subject
Månens faser og forklaring om hvorfor solformørkelse ikke sker ved hver nymåne.

# data[].attributes.body
Månens faser afhænger af dens placering i forhold til Jorden og Solen. Månen kan inddeles i fire overordnede faser:

Nymåne: Her ligger månen mellem Jorden og Solen, hvilket resulterer i, at man ikke vil kunne se månen lyse på himlen fra Jorden, selvom der var skyfrit.
Dette er også, hvad der vises på de 3 overstående billeder. Her ses på første billede de forskellige faser og positioner i forhold til Solen og Jorden. Der er position 1 nymåne.
På billede 2 gives der et overblik over månens udseende hverdag i april 2018 i Danmark. Her kan der ses, at der var nymåne den 16 april.

Fuldmåne: Her ligger Jorden mellem solen og månen, hvilket resulteret i, at der vil forekomme fuldmåne, hvor hele månens side ville være belyst. På billede 1 er fase 5 månens positions til Jorden, hvorved der ville være fuldmåne.
På billede 2 ses der i 2018 var fuldmåne den 1 og 30 april

Tiltagende: Her bevæger månen sig om bagved Jorden og bliver dermed synlig.

Aftagende: Her bevæger månen om foran Jorden og bliver mindre synlig.

Dette billede viser grunden til at måneformørkelse ikke sker hver gang, der er nymåne. Som man kan se på billedet bevæger månen sig rundt om Jorden i en bane som hælder 23,5 grad, hvilket betyder, at månen nogen gange(ca. hvert halve år) ikke ville komme til at skærme for solen, og dermed skabe måneformørkelse.

# data[].attributes.body
Merkur, Venus, Jorden, Mars, Jupiter, Saturn, Uranus og Neptun (Pluto)

# data[].attributes.headline
Overstående videoer beskriver sol- og måneformørkelse 

# data[].attributes.subject
Overstående videoer beskriver sol- og måneformørkelse 

# data[].attributes.body
Solformørkelse optræder, når der en nymåne, altså når månen krydser jordens baneplan og skygger for solen. de steder på jorden hvor månens halvkugle rammer et sted på jorden, kan delvis af solformørkelsen ses. men hvis månens kegleformede skygge rammer jorden opleves en fuldstændig solformørkelse.

# data[].attributes.body
Længdegrad og breddegrad bruges til at dele Jorden op i sektioner. Breddegrader er de linjer, som går på tværs fra vest til øst og længdegrader fra nord til syd. Dette ses også på overstående billede.
Længde og breddegrader bruges til at finde vej, og var før GPS`ens udbredelse meget populær.

# data[].attributes.body
Da Jorden ikke står "ret" op men er på skrå så betyder det at om sommeren når nordpolen peger lige ind mod solen, så solen ikke går ned, men er på himmelen alle 24 timer i døgnet. Hvilket bliver kaldt "Midnatssol"

Omvendt når det er vintertid på nordpolen så vender nordpolen konstant væk fra solen det betyder at solen går ned og kommer først frem igen et par måneder efter, altså skaber det en "Polarnat"

PS Når der er Midnatssol på nordpolen så er der polarnat ved sydpolen, og omvendt. Det afhænger af om det er sommer eller vinter på polerne

Sommer=Midnatssol
Vinter=Polarnat

# data[].attributes.headline
Tilknyttende forklaring  til overstående video af Carl

# data[].attributes.subject
Tilknyttende forklaring  til overstående video af Carl

# data[].attributes.body
Hvad Carl fortæller os i videoen er, hvordan Jorden bevæger sig i en cirkulær bane rundt om Solen kaldt ekliptika. Denne konstante bevægelse får, set fra Jorden, Solen til at ændre position i forhold til baggrundsstjerne. Der er 365,5 dage om året og 360 grader i en cirkel, dette vil sige, at solen bevæger sig med knap 1 grad hvert døgn i forhold til baggrundstjernerne.
Jorden drejer om sig selv en gang i døgnet, og det er det som skaber dag og nat. Månen bevæger sig i en bane omkring Jorden, men den bevæger sig også om sig selv.

# data[].attributes.body
Bredegrader går fra vest til øst (vandretpå jorden)

# data[].attributes.body
Længdegrader går fra syd til nord (lodret på jorden)

# data[].attributes.headline
Ekliptika, Jordens rotationsakse, Jordens hældning, Årstider og Dag/Nat

# data[].attributes.subject
Ekliptika, Jordens rotationsakse, Jordens hældning, Årstider og Dag/Nat

# data[].attributes.body
I denne video bliver der forklaret om jordens rotation dens hældning og dens plads i forhold til solen.