# data[].attributes.body
Minu joonistus säinast!

# data[].attributes.body
Rändlinde ohustab kliimamuutus, inimeste ehitised ja reostus.

# data[].attributes.body
Meil peatub umbes 295 linnuliiki.

# data[].attributes.body
Linnud suunduvad Aafrikasse, Lõuna - Euroopasse ja Lähis Idasse.

# data[].attributes.body
Nad lahkuvad eestist umbes augusti keskel ja saabuvad märtsis

# data[].attributes.body
Merikotka elupaigad on enamasti niisketes kuuse - ja segametsades, veekogu lähedal. Ta toitub veelindudest, haigetest ja lõpnud kaladest ja talvel ründab ta nõrgemaid kitsi, jäneseid ja rebaseid. Tal ei ole looduslikke vaenlasi.

# data[].attributes.body
Jääkoskel elab rannikumere ja jõgede ääres.Ta toitub kaladest.Teda ohustab peamiselt veekogude saastumine ja see et ta ei kuulu looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Enamjaolt elab ta meresaartel, laidudel ja rannikul. Ta on kalatoiduline. Teda ohustab see, et inimesed tallavad ettevaatamatult nende pesasid rannikul käies.

# data[].attributes.body
Ta pesitseb kalarikaste veekogude ääres. Toiduks on kalad.  Ohuks see et ta ei kuulu looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Enamasti on ta mererannikul ja sageli ka sadamates. Tema toiduks on kalad, raiped, konnad, ussid, hiired, veeselgrootud, õhus tabatavad kiilid jt putukad. Teda ohustab see, et ta ei kuulu looduskaitse alla ja tema pesasid rüüstavad erinevad loomad.

# data[].attributes.body
Tema elupaigaks on rannaklibu või liivarannik. Tema põhiliseks toiduks on selgrootud. Ohuks on see, et ta ei kuulu looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Neile meeldib pesitseda mereääres ja laiudel/laidudel. Tema toiduks on selgrootud. Kõige suuremateks ohtudeks/vaenlasteks on kajakad.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes veedab enamuse oma elust avamerel. Tal on väga head kohastumused jäätunud merega. Talle on jää väga oluline sest kui jääd ei ole siis ei jää tema pojad ellu.Tema peamine toit on selgrootud ja kalad. Teda ohustab enamjaolt inimtegevus ehk küttimine.

# data[].attributes.body
Enamus aja oma elust veedavad Hallhülged rannikust kaugel avamerel. Hallhülge peamiseks toiduks on kalad kuid vahel ka näiteks limustest ja vähkidest.  Hallhülgeid ohustab liigne küttimine ja ka liigne vee reostamine.

# data[].attributes.body
H

# data[].attributes.body
Ta toitub vetikatest, kalamarjast ja selgrootutest. Ta on toiduks Ahvenatele, Särgedele ja Merihärgadele.

# data[].attributes.body
Merikilgi toiduks on väiksemad kalad ja selgrootud. Teda söövad Tursk ja Võidaslane.

# data[].attributes.body
Balti lamekarp filtreerib ta põhjamuda ülemisest kihist ehk ta toitub orgaanilistest ainetest või vees.Teda söövad veelinnud.

# data[].attributes.body
Rannakarpi söövad inimesed. Ta ise sööb planktonit ja mikroobilisi olendeid.

# data[].attributes.body
Ta sööb planktonit. Teda söövad inimesed ja veeloomad.

# data[].attributes.body
Loomhõljum
Loomhõljumi toiduks on bakterid, vetikad ja detriidid. Teda söövad Kilu ja Räim, kui nad on täiskasvanud.

# data[].attributes.body
http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/tarbija/kevadkohting-sainaga?id=64462860

# data[].attributes.body
Säinas on väga tähtis meie toiduahelas limuste kasutajana. Rohkem infot ma tema tähtsuse kohta ei leidnud.

# data[].attributes.body
Säinasel puuduvad looduslikud vaenlased

# data[].attributes.body
Kudemine algab umbes peale jääminekut. Säinas koeb enamasti 7800 marjatera. Säinase järglaste eest hoolitsemise kohta ei leidnud ma infot, kuid ilmselt ei hooliste ta nende eest.

# data[].attributes.body
Ta toitub enamjaolt limukatest: lamekarp, rannakarp, vesitigu ja vesiking.

# data[].attributes.body
Tema elupaik on enamasti aeglase vooluga jõgedes ja nendega seotud järvedes.

# data[].attributes.body
Tema pikkus on enamasti 15 - 40 cm. Tema kaal jääb 0,8 - 2 kg vahele. Tema keha on hallikasvalge ja pea rohekashall. Tema kehakuju sarnaneb turvaga ent säinal on külgedelt rohkem lamenenud

# data[].attributes.body
Säinam Säinakas ja Rupakala.

# data[].attributes.body
Läänemeres on ainsad imetajad hülged. On Hallhüljes ja Viigerhüljes.

# data[].attributes.body
Siirdekalad on kalad kes lähevad vastas vette kudema ehk kui kala ei ole magevee kala siis ta läheb magevette kudema.

# data[].attributes.body
Nooremad Lõhed söövad putukavastseid. Meres on peamiseks toiduks Kilu ja Räim. Teda ohustab liigne püüdmine. Ta ei ole magevee kala.

# data[].attributes.body
Tursk sööb enamasti langenud räimi, kilusid ja lestasid. Ta ei ole magevee kala. Teda ohustab kudemispiirkonnas olles vähese hapniku kogus.

# data[].attributes.body
Nooremad Lestad söövad pisivähke ja suuremad limukaid ja väiksemaid kalu. Lesta ohustavad teised kalad ja kalapüük. Ta ei ole magevee kala.

# data[].attributes.body
Kilu ohustab intensiivne kalapüük.Ta ei ole magevee kala. Ta toitub selgrootutest.

# data[].attributes.body
Kilu erineb räimest, sest kui kilul sõrmega saba poolt kõhu poole tõmmata siis ta kõht kriibib su näppu. Räimed koevad soojasse vette ja madalale, kuid kilu koeb avamerre.

# data[].attributes.body
Räim