# data[].attributes.attachment_link.readable_text
העיניים שוב נשואות לטוקיו, ואם הכל ילך כשורה, המשחקים האולימפיים צפויים להיערך ב-23 ביולי. "האולימפיאדה, כפי שמכנים היום את המשחקים האולימפיים - היא למעשה התקופה בין המשחקים", אומר פרופ' דני נמט, מנהל מרכז הספורט והבריאות לילדים ונוער במרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית והמנהל הרפואי של הוועד האולימפי בישראל. צוות המומחים של מאיר מלווה את הספורטאים האולימפיים במשחקים וביניהם. "הבריאות של הספורטאים הכי טובים בישראל היא בידינו. המטרה שלנו היא להביא אותם בכושר ובבריאות הטובים ביותר לתחרויות, ולהשאיר להם לעשות את העבודה במגרש הספורט".

2020 היתה שנה לא פשוטה עבור הספורטאים המועמדים למשחקים האולימפיים. ד"ר ערן דולב-דמשצ'ק, מומחה בכירורגיה אורתופדית וארתרוסקופית במרכז רפואי מאיר, הוא האיש שמלווה אותם מקרוב, בתחרויות, במשחקים וגם במרפאה של מאיר בווינגייט - על בסיס שבועי. הוא מספר על המאמץ שנעשה כדי לשמור על שגרת האימונים ועל החוסן המנטלי של הספורטאים.

"הקורונה שיבשה את החיים של הספורטאים בהרבה מאוד מובנים. ראשית, איך דואגים שהספורטאים לא יידבקו, במיוחד בענפי ספורט עם מגע? תכיפות ועצימות האימונים ירדה, והיו פעמים שאימוני הג'ודו, למשל, התקיימו בזום. יש ספורטאים שעברו עשרות בדיקות והמון בידודים. היו גם הנחיות מחמירות לגבי יציאה לחו"ל. מעבר לתחרויות, שחלקן בוטלו או נדחו, יש מי שמתאמנים מרבית השנה בחו"ל, בענפים כמו גלישת גלים, שיט, או שחיינים שצריכים תנאים מיוחדים. לצערנו היו גם ספורטאים שחלו, והיינו צריכים לחשוב איך מחזירים אותם לפעילות", מסביר ד"ר דולב-דמשצ'ק.

כדי להבין לעומק את ההשפעה של המגפה על הספורטאים יש להסביר את ההבדל בין ליווי רפואי של ספורטאי חובב או חצי מקצועי לליווי של ספורטאי סגל אולימפי: "ראשית - הזמינות: לפעמים, להמתנה של מספר ימים עד שרואים רופא או מקבלים ייעוץ יכולה להיות משמעות קריטית, ולכן הזמינות לסגל היא מלאה, על בסיס יומיומי. שנית, קבלת ההחלטות המקצועיות היא שונה: לכל ספורטאי סגל יש יעד מקצועי, ועל כן תוכנית הטיפולים מותאמת ובנויה כך שתאפשר לו להגשים את היעד ולשמור על בריאותו. לדוגמה - ספורטאי עם פציעה במפרק יכול למשוך לפעמים את הפציעה בשביל להגיע לתחרות במועד - כל זאת כמובן בתיאום עם הרופאה האולימפית, ד"ר לובה גליצקיה, וצוות הפיזיותרפיה. זה מדגיש איך דחיית האולימפיאדה, כאירוע של פעם בארבע שנים, משפיע באופן משמעותי על כל התוכניות הטיפוליות והשיקומיות. שלישית: המטרה שלנו במעקב הרפואי, ובוודאי בהתערבות ניתוחית, היא לא רק להחזיר כשירות אלא להביא את הספורטאי למצב שהיה לפני הפציעה. כמובן שזה לא יכול לבוא על חשבון הבריאות, ולכן אנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הצוות המקצועי המטפל בספורטאים מטעם הוועד האולימפי הישראלי, ונעזרים במרפאת הספורט המיוחדת ובמערך הדימות המשוכלל עם התמחות בכל נושא השריר והשלד. הרופאים עובדים בשיתוף פעולה עם כל מומחי המרכז הרפואי מאיר במרפאות החוץ ושאר שירותי הבריאות של כללית, על מנת לתת את המענה הכי מתקדם וספציפי לכל פציעה", מוסיף פרופ' נמט.
רופאי הכפר (האולימפי)
כשמדובר באירוע בסדר גודל כזה - גדול יותר מכל מונדיאל, לדוגמה - פציעות הן דבר שבשגרה. לדברי פרופ׳ נמט, מנתוני סקרי הפציעות מאולימפיאדת לונדון 2012 עולה כי 11% מהמשתתפים מילאו דוח פציעה פעם אחת לפחות. פציעה משמעותה אירוע שהוביל לפנייה לטיפול רפואי, מצב שיכול להשבית ספורטאי במהלך המשחקים.

פרופ' יפתח חצרוני, מנהל שירות פציעות ספורט וכירורג בכיר במחלקה לכירורגיה אורתופדית במרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית, לוקח גם הוא חלק פעיל בליווי המשלחות הישראליות ובמעקב הרפואי השוטף. יחד עם ד"ר דולב-דמשצ'ק הוא ליווה את הספורטאים הישראלים בריו ובלונדון, והשניים אמורים להמריא איתם גם אל טוקיו. לדבריו, המערך הרפואי הישראלי צמוד וייחודי בכך שהוא מאפשר מענה מהיר ועצמאי ברגע האמת. "במשלחת הישראלית - מעבר לרופאה האולימפית - יש רופא אורתופד, פיזיותרפיסטים, תזונאים, מעסים, פסיכולוגים, מאמנים ועוד. בשתי האולימפיאדות שזכיתי ללוות הקמנו מרפאה עצמאית בבניין הישראלי. היתרון הגדול הוא העצמאות שלנו בשטח - הספורטאים לא צריכים לעמוד בתור לבית חולים המשותף בכפר האולימפי, אלא מגיעים ישירות לצוות רפואי שלהם שמכיר אותם ואת צורכיהם מצוין.

"יש לנו גם רופאים בשטח, שמצטרפים לפעילויות ברמת סיכון גבוהה עם ציוד בסיסי לעזרה ראשונה. בנוסף, מענה החירום ניתן לפי כל חוקי החומרים האסורים בספורט, עוד לפני שלב התחרות, ואין חשש שספורטאי ייפסל בגלל טעות כלשהי. אנחנו יודעים שנהיה הכי מהר במקום שצריך אותנו, ואני מאמין שזה נותן גם תחושת אמון והרבה שקט נפשי גם לספורטאים שלנו", אומר פרופ' חצרוני.

במחלקה האורתופדית במרכז הרפואי מאיר יושבים רופאי הבית של קבוצות ספורט מקצועניות רבות של אזור השרון דוגמת הפועל כפר סבא, בני הרצליה בכדורסל, הפועל רעננה, הפועל פתח תקוה, מכבי נתניה ועוד. לאורך השנים מטפל הצוות במרכז הרפואי מאיר בספורטאים בכירים רבים מקבוצות בכירות ונבחרות ישראל בענפים השונים, בהם כדורסל, כדורגל, אתלטיקה קלה, רוגבי וענפים נוספים. ההתמחות המיוחדת מאפשרת למרכז הרפואי לערוך מחקרים פורצי דרך בתחום הגנטיקה של הספורט, הקשר בין תזונה לפעילות גופנית ורפואת הספורט.

# data[].attributes.attachment_link.title
ליווי רפואי מנצח

# data[].attributes.attachment_link.description
העיניים שוב נשואות לטוקיו, ואם הכל ילך כשורה, המשחקים האולימפיים צפויים להיערך ב-23 ביולי. "האולימפיאדה, כפי שמכנים היום את המשחקים האולימפיים - היא למעשה התקופה בין המשחקים", אומר פרופ' דני נמט, מנהל מרכז הספורט והבריאות לילדים ונוער במרכז הרפואי מאיר מקבוצת כללית והמנהל הרפואי של הוועד האולימפי בישראל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"ברגע שההחלטה התקבלה, אפילו הקורונה לא תעצור אנשים מלגשת לניתוח הסרת משקפיים", אומר ד"ר שמואל לוינגר, מנתח רפרקציה, קרנית וקטרקט, המייסד והמנהל הרפואי של רשת "עיניים", המובילה את ניתוחי הסרת משקפיים בישראל.

ברשת המרכזים הרפואיים "עיניים ד"ר לוינגר" מעידים שהביקוש לניתוחי הסרת משקפיים עלה בעשרות אחוזים בתקופת הקורונה. נראה כי ההתנהלות היומיומית עם משקפיים בשילוב מסיכת הקורונה הגורמת לאדים המצטברים על המשקפיים, לצד הרצון של מרכיבי עדשות המגע להימנע מנגיעה מיותרת עם הידיים בעיניים בתקופה זו - רק זירזו את קבלת ההחלטה להסיר את המשקפיים. חלק מצאו את הזמן הפנוי בחל"ת, לאחרים התפנה תקציב שנועד במקור לצורך אחר, ומי שכבר קבע ניתוח - לא ויתר על ההזדמנות לשפר את איכות החיים.

"הכלל הראשון הוא לא לנתח את מי שלא מתאים", אומר ד"ר לוינגר. הוא מתאר תהליך סינון קפדני שנערך על ידי הרופא המנתח. על פי רוב, ההליך מיועד לבני 18 ויותר שהמספר שלהם שמר על יציבות במשך שנה, להם מבוצעת בדיקת ההתאמה שכוללת צילומי עיניים, סריקת קרנית, בדיקת ראייה ובדיקת עיניים. בנוסף, בודקים את ההיסטוריה הרפואית של המועמד לניתוח ועורכים שיחת תיאום ציפיות - כשכל בדיקת ההתאמה מבוצעת ללא עלות*.

"כ 30%- מהמטופלים יימצאו לא מתאימים מסיבות שונות - קרניות לא סימטריות, קרניות דקות, מספרים גבוהים מאוד ועוד". לחלקם, מסביר ד"ר לוינגר, בכל זאת ניתן למצוא פתרון, כמו למשל באמצעות השתלת עדשה תוך-עינית. במרכזים הרפואיים "עיניים" בוצעו אלפי ניתוחים מסוג זה.

כמה דקות ונפרדים מהמשקפיים

ניתוח הסרת משקפיים בלייזר ממוצע אורך מספר דקות, שלאחריו המטופל משוחרר לביתו. במרכזים של רשת "עיניים" מבצעים את ניתוח הסרת המשקפיים במגוון שיטות, המובילה בהן היא האינטרלאסיק (IntraLasik), שמבוצעת בשני מכשירי לייזר וללא מגע יד אדם, ונחשבת לבטוחה ביותר. ההחלמה מסוג ניתוח זה אורכת כ 4-5- שעות. בעזרת מערכת WaveFront , מתאפשר דיוק בקביעת מספרי הקרנית, באמצעות מכשיר מיוחד שיודע לקבוע את תכונות האופטיות של העין ברזולוציה של מאיות יחידה (פי 25). הדבר מאפשר לשפר את איכות הראייה האישית של כל מטופל, שבאה לידי ביטוי בין השאר גם בראיית לילה וביכולת להבחין בין צבעים דומים.

האם יש תופעות לוואי לניתוח?
"ב-20% מהמקרים אחרי ניתוחי לייזר יש יובש בעיניים, שחולף תוך שבועות ספורים. כ 15%- יחוו הילות וסנוורים בשעות הלילה, גם זו תופעה שחולפת תוך כמה שבועות. אם לאחר שנים מהטיפול תופיע נסיגה במספר, המטופל מקבל תעודת אחריות לכל החיים, טיפול משלים ללא עלות".
קטרקט בלייזר: "כמו אנטיאייג'ינג לעיניים"
קטרקט הוא מצב רפואי נפוץ שמתבטא בעכירות בעדשה שמתפתחת עם הגיל, ומושפע ממצבי רקע כמו קוצר ראייה, שימוש בטיפות סטרואידיות, סוכרת ועוד. העכירות גורמת לראייה מטושטשת ולתופעות כמו כפל ראייה או שינויים במספר. רשת המרכזים הרפואיים "ד"ר לוינגר מדיקל" היו הראשונים להביא לארץ את טכנולוגיית ניתוח הקטרקט בלייזר לפני עשר שנים, שיטה חדשנית שמאפשרת לטפל בקטרקט וגם להקטין את התלות במשקפיים בהליך אחד קצר. ב-2020 בוצעו בישראל כ-70 אלף ניתוחי קטרקט, ב-20 בתי חולים ומרכזים רפואיים פרטיים. לדברי ד"ר לוינגר, כ-10% מהם בוצעו באמצעות לייזר, והשימוש בלייזר גדל משנה לשנה. ארבעה מתוך עשרת מכשירי הלייזר הייעודיים הקיימים בישראל - נמצאים במרכזים הרפואיים של "ד"ר לוינגר מדיקל" הממוקמים בפריסה ארצית בירושלים, בתל אביב (מרכז רפואי "עתידים מדיקל סנטר"), בחיפה (מרכז "מעיין") ובבאר שבע (המרכז הרפואי הרב תחומי "שבע עיניים").

במהלך הניתוח מתבצע חתך זעיר בקרנית, ממנו שולפים את העדשה העכורה ומשתילים במקומה עדשה מלאכותית חדשה. "כחמישים אחוז מניתוחי הקטרקט אצלנו מבוצעים בלייזר.באמצעות החיתוך בלייזר משיגים דיוק שלא יכולנו לקבל בדרך אחרת", מסביר דר' לוינגר. "בעזרת הלייזר מבצעים שלושה מתוך חמשת השלבים הראשונים של הניתוח ב-15 שניות, ואת שני השלבים הנותרים בעשר דקות. יש פחות שימוש באנרגיית אולטרה סאונד, המאפשרת לשמור טוב יותר על מבנה הקרנית והעדשה, ולכן ההתאוששות והחזרה לתפקוד מהירים יותר".

קיימים מספר סוגי עדשות שנהוג להשתיל בניתוח קטרקט: העדשה הרגילה, מונופוקל - עדשה חד-מוקדית המתקנת את הראייה לרחוק. לאחר הניתוח עדיין תצטרכו משקפי קריאה. לעומתה - ניתן לבחור בעדשות פרימיום: מולטיפוקל - המשפרת את הראייה לטווח רחוק ולקרוב, עדשות טוריות -לסובלים מאסטיגמטיזם (צילינדר), ועדשות מולטיפוקל טוריות - עדשות מולטיפוקל המתקנות גם צילינדר. בניתוח מתקדם זה משפרים את הראייה ללא משקפיים לקרוב ולרחוק. "הניתוחהזה הוא אנטי אייג'ינג לעיניים", מסכם ד"ר לוינגר. "רבע שעה של ניתוח יכולים להעניק לנו שנים של איכות חיים".

קופות החולים וחברות הביטוח משתתפות בחלק מההוצאות של עדשות פרימיום, ולכן ניתוח קטרקט עם השתלת עדשת פרימיום משתלם יותר לטווח הארוך.

ברשת המרכזים הרפואיים "ד"ר לוינגר מדיקל" מבוצע מגוון רחב של ניתוחי עיניים, ניתוחי השתלת קרנית באמצעות לייזר, ניתוחי קטרקט וקטרקט בלייזר וניתוחי רפרקציה להסרת משקפיים. הרשת נוסדה ב-1999 ומנתחים בה מעל 100 רופאי עיניים בכירים שצברו ניסיון רב שנים המבצעים ניתוחים וייעוצים בתחומים שונים ברפואת עיניים, בעזרת מכשור משוכלל לאבחון ולביצוע ניתוחים ברחבי הארץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
ד"ר לוינגר מדיקל: לראות את העולם בעיניים חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
"ברגע שההחלטה התקבלה, אפילו הקורונה לא תעצור אנשים מלגשת לניתוח הסרת משקפיים", אומר ד"ר שמואל לוינגר, מנתח רפרקציה, קרנית וקטרקט, המייסד והמנהל הרפואי של רשת "עיניים", המובילה את ניתוחי הסרת משקפיים בישראל. ברשת המרכזים הרפואיים "עיניים ד"ר לוינגר" מעידים שהביקוש לניתוחי הסרת משקפיים עלה בעשרות אחוזים בתקופת הקורונה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
300 אלף מנות דם נתרמו ב-2012

מבט בוחן: נושא ההפלות בישראל מוסדר על פי חוק משנות ה-70', המחייב כל אשה לעבור הליך ביורוקרטי מייגע כדי לקבל שוב את הזכות להחליט על גופה ועל חייה

אם חשבתם שבישראל 2012 זכות האשה להחליט על גופה ועל מספר הילדים שאותם היא מעוניינת לגדל שמורה רק לה, נכונה לכם אכזבה. לפחות לפי החוק היבש, הישראלית המצויה אינה נתפסת כסמכות מספקת כדי להחליט אם ברצונה או ביכולתה להפוך לאם, ולכן כל הפסקת הריון טעונה אישור, המתקבל בתום הליך ביורוקרטי בוועדה להפסקת הריון.

הפלות בישראל (אילוסטרציה)

"נושא הפסקות ההריון עוגן בחוק, בלחץ המפלגות הדתיות בשנת 76'. הוא כלל בזמנו 5 סעיפים המאפשרים לאשה להפסיק הריון לא רצוי", מסבירה פרופ' רות לנדאו מבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית, מתמחה בסוגיות אתיות, לידה והפריות חוץ גופיות. "אחד מהסעיפים היה סעיף סוציאלי, כלומר חוסר יכולת כלכלית-חברתית לגדל ילד, אך הסעיף הורד ארבע שנים לאחר מכן".

סיבות להפסקת הריון

כיום כל אשה המעוניינת להפסיק את ההריון חייבת לקבל אישור מאחת הוועדות להפסקת הריון, המתכנסת מספר פעמים בשבוע בבתי החולים ברחבי הארץ. הוועדה מתכנסת גם במקרים שבהם ניתן אישור אוטומטי להפסקת הריון, הריון לא רצוי של צעירה עד גיל 17 ושל אשה מעל גיל 40.

סיבות נוספות לאישור הפלה הן הריון הנובע מיחסים אסורים לפי החוק הפלילי, מגילוי עריות או שלא מנישואין; סיבות נוספות הן רפואיות - כשהילד עלול להיות בעל מום גופני או נפשי, המשך ההריון עלול לסכן את חיי האישה או לגרום לה נזק גופני או נפשי. בסך הכל אשה נשואה ובריאה שהריונה תקין צריכה להתאמץ לשכנע את הוועדה לאשר לה הפסקת הריון.

"תגידי שהילד לא מבעלך"

"הריון מחוץ לנישואין" הוא מעין פתח מילוט, שכן גם אשה נשואה באושר תמיד יכולה לספר שההריון אינו מבעלה כדי לזכות באישור להפלה. עם זאת, לדברי פרופ' לנדאו, דבר זה עלול לסבך את האשה בעתיד. בעיקרון, הנעשה בוועדה להפסקת הריון אמור להישאר בדלתיים סגורות, אך לא ניתן לדעת שהמידע שמסרה לא יוצג נגדה בהמשך, במקרה של הליכי גירושין.

הסעיף שדן בבריאות העובר מעורר שאלה מוסרית, האם כל מום מצדיק הפסקת הריון? מבחינה רפואית עדיף לבצע את ההפלה בשליש הראשון של ההריון, אך בפועל בישראל אין הגבלה של זמן. ככל שההריון מתקדם, נעשות בדיקות שיכולות לחשוף מומים חדשים. כמו כן יש לתת את הדעת על אישורים על מצב נפשי רעוע, שניתנים לעתים לנשים בריאות ונשואות רק כדי לגרום לוועדה לאשר את הפסקת ההריון.

קטינה לא חייבת ליידע את ההורים

דבר נוסף, המתקשר ל פרשת רז אטיאס ז"ל, צעיר שנורה על ידי מתנדבי משטרה לאחר שתכנן לכאורה להתאבד לצד חברתו ההרה, הוא שרבים מהצעירים לא מכירים את החוק. דווקא בישראל, מסבירה פרופ' לנדאו, בשונה ממקומות אחרים בעולם, מאפשרים לקטינה לפנות לוועדה להפסקת הריון והיא יכולה לבצע הפלה ללא ידיעת ההורים. זאת כשאפילו במקרה של מתן אנטיביוטיקה לקטין, יש על פי חוק ליידע את הוריו. בנוסף לכך, צעירה עד גיל 19 זכאית למימון מלא של ההליך הרפואי.

הוועדה - חותמת גומי?

הוועדה ממונה על ידי מנהל המחלקה הגניקולוגית וכוללת שלושה חברים, גניקולוג, עובד סוציאלי ורופא נוסף. על פי החוק הוועדה חייבת לכלול אשה אחת לפחות, ולעתים קרובות זוהי העובדת הסוציאלית. בחלק מהוועדות נוהגים למנות פסיכיאטר בתור הרופא השני .

הנוהל משתנה ממקום למקום, ויש מקומות שבהם האשה חייבת להופיע בפני הוועדה, כשבאחרים העובדת הסוציאלית היא המייצגת את האשה לאחר שיחה עמה. חלק מהוועדות נחשבות למחמירות יותר וחלק לפחות, ובאופן עקרוני במקרה של סירוב ניתן לפנות לוועדה בבית חולים אחר. ככלל, ניתן לפנות לכל ועדה ללא תלות במקום המגורים. בפועל, כך נראה, מדובר בעיקר בהליך ביורוקרטי המקשה על נשים במצב נפשי רגיש ממילא, שכן לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 99% מהבקשות להפלה מאושרות.

מבחינה טכנית יש שתי דרכים להפסקת הריון: גרידה, ניתוח כירורגי בהרדמה במהלכו מנתקים את העובר מהרחם, ושיטת הכדורים: נטילת כדורים הורמונליים שגורמים לעובר להיפלט מגוף האשה וגורמים לכאבים דמויי כאבי וסת. היתרון של הכדורים הוא בכך שהם חוסכים את הצורך בניתוח הפולשני, אך ניתן ליטול אותם רק עד סוף השבוע השביעי, עד יום 49, כלומר כשיש איחור של שבועיים-שלושה במחזור.

ישראל מול העולם

לפי פרופ' לנדאו, נושא ההפלות בארה"ב הוא תמיד חלק ממערכת הבחירות, והדיון הוא בין התומכים בזכות האשה על גופה לבין המתנגדים להפלות, הנקראים כעת Pro Life, כלומר על דרך החיוב, התומכים בחיים. עם זאת, אף שהנושא לא יורד מסדר היום הציבורי, בפועל לכל אשה יש זכות לבצע הפסקת הריון אם בכך היא חפצה.

בהולנד למשל, זכות הבחירה היא של האשה, אך בבואה לרופא ניתנים לה חמישה ימים למחשבה, כדי להבין אם היא שלמה עם ההחלטה. מנגד, אומרת פרופ' לנדאו, ניסיון של אנשים זרים להשפיע על החלטה כה אישית הוא לא מתקבל על הדעת. "אנשים שמנסים להשפיע על נשים המחכות בתור לוועדה להפסקת הריון, תוך ניצול הלחץ הנפשי הקשה שהן נתונות בו, זה דבר שאינו אחראי בלשון המעטה".

ומה באשר למדינות שבהן הפלות אסורות כלל? "ההיסטוריה מלמדת כי כשאוסרים על הפסקות הריון, סביר להניח שנשים יעשו הפסקות הריון לא חוקיות, דבר שיכול לפגוע בבריאות האשה", מדגישה פרופ' לנדאו. מה שכן, היא אומרת, מה שצריך לעשות כדי להקטין את מספר ההפלות הוא לחנך למין בטוח. "במדינת ישראל מספר הפסקות הריון קטן יחסית וזאת בזכות ההסברה הטובה לגבי שימוש באמצעי מניעה. חינוך לשימוש באמצעי מניעה ולתכנון משפחה לבני נוער חשובים מאין כמותם, אך בכל זאת חשוב שנערות ידעו שבכל מקרה יש להן זכות להפסיק את ההריון".

בואו לדבר על זה בפורום הפלות.

לחצו כאן על מידע בנושא מחשבון הריון.

תאריך מקורי : 29/10/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הפסקת הריון? הוועדה תחליט

# data[].attributes.attachment_link.title
הפסקת הריון? הוועדה תחליט

# data[].attributes.attachment_link.description
300 אלף מנות דם נתרמו ב-2012 מבט בוחן: נושא ההפלות בישראל מוסדר על פי חוק משנות ה-70', המחייב כל אשה לעבור הליך ביורוקרטי מייגע כדי לקבל שוב את הזכות להחליט על גופה ועל חייה אם חשבתם שבישראל 2012 זכות האשה להחליט על גופה ועל מספר הילדים שאותם היא מעוניינת לגדל שמורה רק לה, נכונה לכם אכזבה.

# data[].attributes.headline
איך לבחור מנתח פלסטי?

# data[].attributes.subject
איך לבחור מנתח פלסטי?

# data[].attributes.body
יאנה גימפלביץ', zap doctors

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אמריקאית צעירה מתה מסיבוך נדיר בניתוח שאיבת שומן, שבחרה לעשות במרפאה מפוקפקת בחו"ל. גם בישראל, לא חסרות מלכודות. איך תבחרו רופא מומחה?

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

צעירה בת 28 מניו יורק, בריאה בדרך כלל, רק רצתה לחטב את הגזרה ושילמה על כך בחייה. בוורלי בריגוני כמו אמריקאים רבים פנתה למרפאה חובבנית ברפובליקה הדומיניקנית, יעד פופולרי לתיירות מרפא, שם מוצעים ניתוחים פלסטיים בזול. ניתוח שאיבת שומן ומתיחת בטן שעברה הסתבך והיא מתה מתסחיף ריאתי.

בארץ הנושא מוסדר יחסית, אך עדיין קיימות פירצות בחוק שמאפשרות לרופאים לבצע ניתוחים שלא בתחום מומחיותם. "מחיר זול מדי צריך להדליק נורת אזהרה", אומר ד"ר נועם חי, מומחה לכירורגיה פלסטית ולרפואה אסתטית, חבר האיגוד הישראלי לכירורגיה פלסטית והאיגוד העולמי לכירורגיה פלסטית ISAPS. לדבריו המומחיות של הרופא נמדדת גם ובעיקר ביכולתו להתמודד עם סיבוכים אפשריים, שכאמור עלולים להסתיים במוות.

מי מוסמך לעשות ניתוח פלסטי?

"בארץ יצאה הנחייה מטעם משרד הבריאות, לפיה מי שרשאי לעשות ניתוח כזה הם רק מומחים בכירורגיה פלסטית. רופאים יכולים לעשות ניתוחים במסגרת המומחיות הספציפית שלהם, למשל רופאי עיניים יכולים לעסוק באוקולופלסטיקה, ניתוחי עפעפיים, רופאי עור יכולים לעשות טיפולי פילינג למיניהם, רופא אף אוזן יכולים לעשות ניתוחים פלסטיים באף ואוזניים וגניקולוגים לערוך תיקונים בעולם האסתטיקה האינטימית. באופן כללי, רופא שיש לו מומחיות של מנתח פלסטי רשאי לבצע את כל סוגי הניתוחים, בכל אזורי הגוף".

לדברי ד"ר חי, יש רופאים המכנים את עצמם מומחים לרפואה אסתטית או לקוסמטולוגיה. חשוב לציין שאין מומחיות מאושרת כזאת, זה תחום פרוץ, מכיוון שכל רופא שיש לו תעודת MD יכול להיכנס לתחום, ללא הכשרה נוספת. הבעייתיות קיימת בתחומים נוספים, למשל רופאי שיניים שמזריקים בוטוקס, או רופאים לא מומחים שניגשים לפרוצדורות מורכבות ופולשניות כמו שאיבת שומן ומתיחת בטן ללא ההכשרה המתאימה.

איך בודקים אם הרופא שפנינו אליו מומחה?

"אל תתביישו לבקש תעודת מומחיות בכירורגיה פלסטית, ולבדוק שהרופא חבר באיגוד הישראלי לכירורגיה פלסטית, שם חברים רק הרופאים שהוסמכו על ידי משרד הבריאות לעסוק במומחיות הכירורגיה הפלסטית. כאמור, יש רופאים המוסמכים לבצע ניתוחים ספציפיים בתחום מומחיותם כפי שהזכרנו קודם".

דבר נוסף שהמטופלים לא מרבים לבדוק הוא ביטוח אחריות מקצועית של הרופא. חשוב לציין שמדובר בביטוח יקר, ואף חברת ביטוח לא תסכים לבטח רופא שלא בתחום מומחיותו.

לסיכום, איך תדעו שמשהו אינו כשורה? אם הניתוח זול הרבה יותר ממה שמוצע בשוק, אם המבצע טוב מכדי להיות אמיתי, ולא בגלל סבסוד או השתתפות של ביטוח פרטי, והרופא מגמגם כשהוא מתבקש להציג לכם מסמכים המעידים על מומחיותו, זה הזמן להמשיך לחפש.

בואו לדבר על זה בפורום ניתוחי חזה ומתיחת בטן.

תאריך מקורי : 01/04/14

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ניתוח פלסטי: מי מוסמך לנתח? - doctors

# data[].attributes.attachment_link.title
בחירת מומחה לניתוח פלסטי

# data[].attributes.attachment_link.description
אמריקאית צעירה מתה מסיבוך נדיר בניתוח שאיבת שומן, שבחרה לעשות במרפאה מפוקפקת בחו"ל. גם בישראל, לא חסרות מלכודות. איך תבחרו רופא מומחה? מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors צעירה בת 28 מניו יורק, בריאה בדרך כלל, רק רצתה לחטב את הגזרה ושילמה על כך בחייה.

# data[].attributes.headline
הקיץ ועונשו: הרופאים מגלים איך להתמודד עם מחלות הילדים (פרויקט תוכן)

# data[].attributes.subject
הקיץ ועונשו: הרופאים מגלים איך להתמודד עם מחלות הילדים (פרויקט תוכן)

# data[].attributes.body
יאנה גימפלביץ', zap doctors

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שאלות ותשובות על גיל ההתבגרות

אלרגיה, עקיצות, כוויות, הרעלות, התייבשות, חררה, שלשולים, פריחה ושאר צרות אורבים לילדים בקיץ. שאלנו רופאי ילדים בכירים כיצד נמצה את הקיץ עד תום ונימנע מהן

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הקיץ ועונשו: מחלות ילדים בקיץ

# data[].attributes.attachment_link.title
הקיץ ועונשו: מחלות ילדים בקיץ

# data[].attributes.attachment_link.description
שאלות ותשובות על גיל ההתבגרות אלרגיה, עקיצות, כוויות, הרעלות, התייבשות, חררה, שלשולים, פריחה ושאר צרות אורבים לילדים בקיץ. שאלנו רופאי ילדים בכירים כיצד נמצה את הקיץ עד תום ונימנע מהן מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

# data[].attributes.headline
לרזות בלי לרעוב (כתבת מגזין בנושאי לייף סטייל)

# data[].attributes.subject
לרזות בלי לרעוב (כתבת מגזין בנושאי לייף סטייל)

# data[].attributes.body
http://www.doctors.co.il/ar/19707

# data[].attributes.headline
הכתבות שלי בנושאי בריאות, תזונה ולייף סטייל

# data[].attributes.subject
הכתבות שלי בנושאי בריאות, תזונה ולייף סטייל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
doctors - פורטל בריאות לקהל הרחב - רפואה

# data[].attributes.attachment_link.title
doctors - פורטל בריאות לקהל הרחב - רפואה, טיפולים, אסתטיקה, פורומים Doctors

# data[].attributes.attachment_link.description
doctors פורטל בריאות לקהל הרחב - שירותי רפואה, בריאות ומידע בנושא doctors - פורטל בריאות לקהל הרחב - רפואה, טיפולים, אסתטיקה, פורומים doctors - פורטל בריאות לקהל הרחב - רפואה, טיפולים, אסתטיקה, פורומים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אקו לב עוברי: מתי - וכיצד?

הריון ולידה: מדובר בסיבוך קשה שבו חודרים מי השפיר לדם היולדת או לריאותיה. הדבר מוביל לקריסת מערכות ולמוות. גורמי הסיכון: גיל מעל 35 וניתוח קיסרי

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

יולדת בת 34 מאשקלון מתה אתמול (ג') בבית חולים "ברזילי", כתוצאה מסיבוך קשה המכונה תסחיף מי שפיר. עוד לפני תום הלידה, שנערכה בניתוח קיסרי, אבחנו הרופאים כי האשה סובלת מקריסת מערכות כללית. התינוק ייולד בהצלחה, אך הרופאים נאלצו לקבוע את מותה של האשה בתום ניסיונות החייאה ארוכים.

תסחיף מי שפיר הוא סיבוך נדיר, 3 עד 5 מקרים ל-100 אלף יולדות. הבעיה נגרמת כשמי השפיר נכנסים לתוך מערכת הדם של היולדת ולריאותיה, דבר הגורם לפגיעה בנשימה, במערכת לב וכלי הדם ובמערכת הקרישה. התופעה יכולה לקרות במהלך הצירים, בזמן הלידה או אחריה. ככלל, מרבית האירועים, כ-80%, מתרחשים בזמן לידה או לידה בניתוח קיסרי, 11% מהמקרים קורים 8 דקות בממוצע אחרי הלידה. גם הפסקת הריון, בייחוד מעבר לשבועות 12-14, עלולה להסתיים בתסחיף מי שפיר. אירועים אחרים שבהם דווח על התסמונת היו בזמן דיקור מי שפיר או לאחר חבלה בבטן (למשל בתאונת דרכים, אז נהוג לאשפז נשים הריוניות ליממה לפחות).

לדברי ד"ר קובי כהן, מומחה בכירורגיה גניקולוגית ומנהל רפואי מרפאת "איה מדיקל" בבית חולים אסותא, "מהצד זה נראה כאילו האשה שוקעת באופן פתאומי בהלם לבבי, מאבדת הכרה ובתוך דקות מופיע דמם מסיבי שעלול להוביל למוות. יכולה להיות הפסקת נשימה, קריסת לב, שוק לבבי ומצב של דימום כבד. ב-35%-50% מהמקרים הסימן הראשון שמוביל לאבחון הוא מצוקה עוברית ברורה שנראית על גבי המוניטור. כשזה קורה תוך כדי הלידה, גם אם היה דום לב, יש לנו 4 דקות כדי לחלץ את התינוק.

אלרגיה למי שפיר

"אחד ההסברים לתסמונת קשור במצב הלב וכלי הדם של האשה והשני במערכת החיסון של האם. לעתים יש התפתחות של רגישות יתר של המערכת החיסונית לתאים העובריים, בדומה לכל תהליך אלרגיה אחר", מסביר ד"ר כהן. "בנוסף, חלק מהמקרים עוברים בצורה קלה ללא אבחון, ולכן השכיחות המדויקת של התופעה לא ידועה. בכל הקריירה שלי נתקלתי בשישה מקרים, כשמחצית מהנשים שרדו".

ככלל, מציין ד"ר כהן, בזכות השיפור שחל בשנים האחרונות באבחון ובטיפול, התמותה ירדה מ-90%-80% ל-50%-30% מהנפגעות.

גורם סיכון: ניתוח קיסרי

חלק גדול מנשות ישראל ימצאו את עצמן בקבוצת הסיכון; נשים מעל גיל 35 ונשים שילדו בעבר. גורמי סיכון נוספים הם ניתוח קיסרי (כי יש פתיחה של כלי הדם), קרע של צוואר רחם, קרע של הרחם וגם לידה מהירה במיוחד. מצבים נוספים הדורשים תשומת לב מוגברת הם שליית פתח - כשהשליה מכסה את צוואר הרחם, או שליה נעוצה - שקשה להפריד אותה אחר הלידה משום שהיא ננעצת בשריר הרחם. גם זירוז לידה יכול להיות קשור לתסמונת, במצב שבו ניתנת השראת לידה חזקה מדי.

אבחון וטיפול

אמנם טרם נמצאה שיטה לאבחן את הסיבוך מבעוד מועד, אך נעשים ניסיונות לפתח בדיקות, למשל בדיקת אנטיגן עוברי מסוים שרמתו עולה בזמן ההתקף של מי השפיר. "הבעיה של הזיהוי לא פשוטה, האבחון הסופי והוודאי נעשה בדרך כלל רק בנתיחה שלאחר המוות, כשבכלי הדם בריאות של האשה נמצאים שאריות של תאים עובריים, שיערות עובריות, וחומרים השייכים למי השפיר.

"בחדר הלידה האבחון חייב להיות תוך כדי טיפול מיידי ונמרץ באשה, במקביל לשלילת גורמים אחרים שמביאים לאותם סימנים, לדוגמה, אם היא מתחילה לדמם, יש לשלול גם גורמים אחרים כמו קרע ברחם או קרע בתעלת הלידה. בקריסה של המערכת הלבבית נוכל לשלול דום לב או התקף לב, ואז תעלה האפשרות שמדובר בתסחיף מי שפיר. ברגע שאובחן תסחיף, הטיפול הוא תמיכה נשימתית מהירה, שיפור תפוקת הלב תוך כדי החייאה, ובמקביל מתן עירוי מיידי של גורמי קרישה כדי לעצור את הדימום".

מהן ההשלכות לעתיד?

"הסיבוך גורם לתחלואה מוגברת לאם ולתינוק; אשפוז ביחידה לטיפול נמרץ, מתן מסיבי של מוצרי דם. עלול להתעורר הצורך לכרות את הרחם, או/ו להיגרם פגיעה רב מערכתית המערבת איברים כמו כליה וכבד, וכן נזק נוירולוגי עצבי ארוך טווח. לגבי העובר - הפגיעה בו כוללת נזק מוחי, שיתוק מוחי ואף תמותה".

אף שמדובר בתופעה קשה, מבקש ד"ר כהן להרגיע את היולדות, משום כיום עומדים לרשות הרפואה כלים משוכללים מאי פעם. "כיום אנחנו מזהים את התסמונת הרבה יותר מהר מאשר בעבר בזכות ערנות הצוות, ניטור מלא של האשה והעובר בזמן הלידה, ואמצעי הטיפול הנמרץ העומדים לרשותנו. למזלנו, כיום רוב המרדימים הם גם בוגרי או בעלי ניסיון בטיפול נמרץ, כך שהטיפול הוא הרבה יותר מהיר. סיכויי ההישרדות גבוהים יותר והתמותה נמצאת בירידה מתמדת".

שימושי: מחשבון הריון
בואו לדבר על זה בפורום הריון ולידה - הלל יפה.

תאריך מקורי : 13/06/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תסחיף מי שפיר: נדיר וקטלני-doctors

# data[].attributes.attachment_link.title
תסחיף מי שפיר: נדיר וקטלני

# data[].attributes.attachment_link.description
אקו לב עוברי: מתי - וכיצד? הריון ולידה: מדובר בסיבוך קשה שבו חודרים מי השפיר לדם היולדת או לריאותיה. הדבר מוביל לקריסת מערכות ולמוות. גורמי הסיכון: גיל מעל 35 וניתוח קיסרי מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors יולדת בת 34 מאשקלון מתה אתמול (ג') בבית חולים "ברזילי", כתוצאה מסיבוך קשה המכונה תסחיף מי שפיר.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זהירות, תוסף "טבעי" נגד סוכרת

בעקבות הדיווח של בית חולים "וולפסון" על תינוקת שנולדה בלידת בית ונקלעה למצוקה נשימתית, הנה כל מה שצריך לדעת כדי ללדת בבית בצורה טבעית ובטוחה

מאת: יאנה גימפלביץ', zap doctors

תינוקת ממרכז הארץ הובהלה לבית חולים "וולפסון" בחולון, כשהיא סובלת ממצוקה נשימתית לאחר שנולדה בביתה, ללא פיקוח רפואי וללא מכשור מתאים. כך לפי הודעה שפרסם היום (ה') בית החולים. במחלקה לטיפול נמרץ הצליחו לייצב את מצבה של התינוקת, אך ד"ר יצחק ברלוביץ, מנהל המרכז הרפואי, הזהיר בעקבות המקרה מפני לידות בית. "עם כל הרצון ללכת לקראת ההורים בנושא הלידה הטבעית, מצב שבו מתרחשות לידות בית בהשגחה של מיילדת בלבד מהווה סיכון", מסר.

מבלי להיכנס לפרטי המקרה הספציפי, מבקשת אילנה שמש, מיילדת בית מוסמכת, מחברת הספר "ללדת הבית", להרגיע את הפאניקה. שמש, עם ניסיון של כ-26 שנים שבהן יילדה כאלף נשים בלידות בית, ועוד 6 אלף בבתי חולים, מבהירה כי מחקרים שנעשו בארץ ובעולם מוכיחים כי שיעור הסיבוכים בלידות בית מפוקחות הוא נמוך. "שיעור הלידות המסתיימות בניתוח קיסרי בלידות בית עומד על 2%, בעוד ששיעור הלידות שהחלו בבית החולים ומסתיימות בניתוח הוא כ-20%. לידות בית לרוב לא יכללו התערבויות רפואיות, לידה מכשירנית וכדומה. ודווקא מבחינת תמותה או תחלואה של היולדות או התינוקות, המספרים דומים, כלומר לידת בית בטוחה כמו לידה בבית החולים". הנתונים לגבי לידות בית בישראל, שאותם אוסף בשנים האחרונות הרופא המיילד, ד"ר אבנר שיפטן, עולים בקנה אחד עם תוצאות של מחקרים בעולם.

במדינות מערביות רבות, דוגמת קנדה, אנגליה, הולנד וגרמניה, לידות בית נפוצות יותר וממומנות על ידי המדינה, בניגוד למצב בישראל. כאן זכות הבחירה היכן ללדת לא מוחלטת, שכן יולדת המעוניינת לבחור בדרך טבעית יותר, תיאלץ לשלם מכיסה כ-5 אלף שקל. לידה בבית חולים, דרך אגב, יקרה יותר - המוסד לביטוח לאומי משלם לבית החולים כ-8 אלף שקל עבור כל יולדת.

מיהן הנשים שבוחרות ללדת בבית?

בעיקר נשים שרוצות לחוות לידה טבעית, ללא משככי כאבים דוגמת אפידורל, טשטושים וזירוזים, ומי שמעוניינת למזער את ההתערבויות הרפואיות בבית החולים (אינפוזיה, הגבלת תנועה וכו'). רק נשים בריאות שהריונן תקין, מסבירה שמש, יכולות לשקול לידת בית. גם במקרה של תאומים או מצג עכוז של העובר, עדיף ללדת בבית חולים.

לידת בית היא לידה טבעית תוך שימוש רב בתנועה, אמצעים טבעיים לשיכוך כאבים כגון עיסוי ושימוש במים. יש הרבה השתתפות של דולות בלידות בית, הורי התינוק נמצאים בשליטה מלאה על התהליך ויש דגש על חוסר הפרדה מהאם אחרי הלידה. כמו כן בלידות בית מעודדים הנקה מיידית והנחה של התינוק מיד בתום הלידה על האם, דבר שמייצר קשר אם-תינוק ומעודד את כיווץ הרחם.

זה אולי לא מתאים לכל אחת, מסייגת שמש, אבל מי שרוצה ללדת בבית, בדרך כלל יודעת לעבר מה היא הולכת - מדובר בנשים שקוראות חומר רב, מתכוננות ללידה ולרוב שביעות הרצון שלהן מהלידה שעברו גבוהה יותר מהממוצע אצל יולדות בבתי החולים.

גיבוי רפואי למקרה של סיבוכים

על פי החוק בישראל, לידת בית צריכה להיות מלווה במיילדת מוסמכת בעלת רישיון ממשרד הבריאות, ניסיון בבית חולים וציוד רפואי. כמו כן, בין אם הלידה מתרחשת בבית היולדת או במקום אחר, היא צריכה להיערך במרחק נסיעה של חצי שעה מבית החולים לכל היותר.

"המיילדת צריכה לדעת לזהות מקרים חריגים ולדעת מתי לפנות לבית החולים ומתי צריך להתערב, אבל צריך גם לזכור שרוב הלידות מסתיימות בבית בשלום. למיילדת יש דופלר, מכשיר למעקב אחר הדופק של התינוק, אבל היולדת לא מחוברת כל הזמן למוניטור כפי שזה נעשה בדרך כלל בבית החולים".

לידת בית, אבל לא לבד

בכל מקרה, מדגישה שמש, לא מומלץ ללדת לבד בלי מיילדת פרטית. חשוב שהמיילדת תהיה מיומנת בהחייאה ושיהיה לה ציוד להחייאה, להפסקת דימום ולהכנסת עירוי - גם אם אלו דברים שכמעט ולא נעשה בהם שימוש.

כך לצד קולות הקוראים לאסור לידות בית כליל, מציע ד"ר דוד קהלת, מנהל המחלקה לטיפול מיוחד ביילוד (פגייה) ב"וולפסון", סוג של פשרה; "ייתכן שבמצב הנוכחי, צריך לשקול התערבות של משרד הבריאות, לחייב זמינות של רופא יילודים להתערבות מהירה בנוהל לידת בית, אשר יהיה ב'היכון' עד לסיומה של הלידה המוצלחת".

בואו לדבר על זה בפורום לידה טבעית.

תאריך מקורי : 08/11/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
לידת בית: כך תעשו זאת נכון

# data[].attributes.attachment_link.title
לידת בית: כך תעשו זאת נכון

# data[].attributes.attachment_link.description
זהירות, תוסף "טבעי" נגד סוכרת בעקבות הדיווח של בית חולים "וולפסון" על תינוקת שנולדה בלידת בית ונקלעה למצוקה נשימתית, הנה כל מה שצריך לדעת כדי ללדת בבית בצורה טבעית ובטוחה מאת: יאנה גימפלביץ', zap doctors תינוקת ממרכז הארץ הובהלה לבית חולים "וולפסון" בחולון, כשהיא סובלת ממצוקה נשימתית לאחר שנולדה בביתה, ללא פיקוח רפואי וללא מכשור מתאים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בעקבות מותו של תינוק מהמחלה, הנגרמת מרסס של מים מזוהמים, מסביר ד"ר אפי הלפרין שמדובר במקרה נדיר. בדר"כ גורם החיידק למחלה קלה דמוית שפעת

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

תינוק מרמלה מת השבוע לאחר שנדבק בדלקת ריאות קשה, שנגרמה מחיידק המזגנים (ליגיונלוזיס). התינוק חובר למכונות הנשמה ביחידה לטיפול נמרץ, בבית חולים "אסף הרופא", שם גם טופל באנטיביוטיקה חזקה. מצבו של התינוק הוסיף להידרדר והוא הועבר לבית חולים שניידר, שם מת לאחר שסבל במשך כחודש מהמחלה.

ד"ר אפרים הלפרין, מנהל היחידה למחלות זיהומיות בבית חולים ביקור חולים בירושלים, אומר כי מדובר בסיבוך נדיר ומנסה להרגיע את ההורים. כך למשל ב-2011 דווחו למשרד הבריאות רק 45 מקרים, לרוב קלים, והתמותה היא נדירה. בנוסף, לפי משרד הבריאות, מתחילת 2012 אובחנו שלושה מקרים בילדים מתחת לגיל שנה באזור המרכז והשפלה.

צילום אילוסטרציה: shutterstock

החיידק לגיונלה, הגורם למה שמכונה "מחלת הלגיונרים" התגלה לראשונה ב-1947 אבל עלה לכותרות בשנות השבעים בארה"ב, אז פרצה מגפה בכנס של בוגרי צבא של "אמריקן לגיון" בפילדלפיה, ומכאן מקור שמה של המחלה.

המחלה, המועברת באמצעות שאיפה של רסס של מים ממקורות מים, בריכות ומאגרי מים מזוהמים, נקראת בשנים האחרונות גם "מחלת המזגנים", בשל הסיכון להידבקות בעקבות החשיפה למזגנים. מה שמייחד את החיידק הוא עמידותו לכלור, כך שהוא מסוגל לשרוד גם במתקני מים העוברים חיטוי.

"החיידק עלול לגרום למספר מחלות, ברוב המקרים למחלה מאוד קלה דמויות שפעת, המכונה 'קדחת פונטיאק' ועוברת מעצמה. יש להניח כי בארץ קיימים מקרים רבים של המחלה, בלי שאנחנו יודעים זאת", אומר ד"ר הלפרין.

מי נמצא בקבוצת הסיכון?

"אין אוכלוסייה מיוחדת. מדובר בעיקרון אנשים שמערכת החיסונית שלהם חלשה, תינוקות, נשים בהריון, קשישים, חולים כרוניים וכדומה".

מהם תסמיני המחלה?

"אם לא מדובר בשפעת, נראה תסמינים של דלקת ריאות; חום, קוצר נשימה, שיעול יבש. אלו לא התסמינים לא ייחודיים בהכרח למחלה, ודלקת הריאות יכולה להיגרם גם על ידי חיידקים רבים אחרים".

אבחון וטיפול

"פרט לצילום החזה שעוברים, הזיהוי של החיידק מעט מסובך מכיון שהוא לא צומח בתרביות כיח שגרתיות, אלא מחייב בדיקות מיוחדות שלא קיימות במעבדות של כל בתי החולים. אם רוצים לזהותו בוודאות, מקובל לשלוח את הדגימות למעבדת ייחוס ארצית או להתבסס על בדיקות סרולוגיות (זיהוי נוגדנים כנגד החיידק). ישנם סוגים רבים של אנטיביוטיקה שיכולות להרוג את החיידק, וברוב המקרים זה הטיפול המקובל והיעיל".

ולמי שבכל זאת רוצה להיות בטוח, יש חיסון למחלה?

"אין חיסון ספציפי נגד החיידק, אבל קיימים חיסונים נגד חיידקים נוספים הגורמים לדלקת ריאות, לדוגמה חיידק הפנוימוקוקוס".

כדי להפחית את הסיכון לתחלואה ממליצים במשרד הבריאות לתחזק בצורה ראויה דוודים ובריכות זרמים, ולבצע ניקיון או חיטוי תקופתי של מאגרי מים בבתים, ראשי ברזים ומקלחות בבתים משותפים. על מנת להפחית את הסיכון בשימוש במכשירי אדים ביתיים, מומלץ לתחזק אותם ולנקותם על פי הוראות היצרן, ולהשתמש רק במים סטריליים (מעוקרים) או מורתחים. בנוסף, חשוב להבטיח תחלופת מים גבוהה בין השימושים.

בואו לדבר על זה בפורום מחלות זיהומיות.

תאריך מקורי : 14/03/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חיידק המזגנים: בלי פאניקה

# data[].attributes.attachment_link.title
חיידק המזגנים: בלי פאניקה

# data[].attributes.attachment_link.description
בעקבות מותו של תינוק מהמחלה, הנגרמת מרסס של מים מזוהמים, מסביר ד"ר אפי הלפרין שמדובר במקרה נדיר. בדר"כ גורם החיידק למחלה קלה דמוית שפעת מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors תינוק מרמלה מת השבוע לאחר שנדבק בדלקת ריאות קשה, שנגרמה מחיידק המזגנים (ליגיונלוזיס).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלרגיה, עקיצות, כוויות, הרעלות, התייבשות, חררה, שלשולים, פריחה ושאר צרות אורבים לילדים בקיץ. שאלנו רופאי ילדים בכירים כיצד נמצה את הקיץ עד תום ונימנע מהן

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הקיץ ועונשו: מחלות ילדים בקיץ

# data[].attributes.attachment_link.title
הקיץ ועונשו: מחלות ילדים בקיץ

# data[].attributes.attachment_link.description
אלרגיה, עקיצות, כוויות, הרעלות, התייבשות, חררה, שלשולים, פריחה ושאר צרות אורבים לילדים בקיץ. שאלנו רופאי ילדים בכירים כיצד נמצה את הקיץ עד תום ונימנע מהן מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בריאות האשה: התקן תוך רחמי

רה"מ חש כאבים בבטנו ועבר הלילה ניתוח דחוף של בקע בטבור בהרדמה מלאה. הוא צפוי להשתחרר לביתו בשעות אחה"צ. מומחה: לרוב מדובר בניתוח שכיח ופשוט יחסית

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

ראש הממשלה בנימין נתניהו עבר הלילה (א') ניתוח בקע בטבור בבית החולים הדסה עין-כרם. צוות הרופאים המנתח החליט לקיים את הניתוח בהרדמה מלאה ונמסר כי הניתוח ייערך כשעה, וההתאוששות ממנו עוד כשעתיים.

נתניהו חש אתמול בכאבים ונבדק על ידי רופאו האישי ד"ר צביקה ברקוביץ' ועל ידי מומחה לכירורגיה פרופ' אריה דוסרט. לאחר שעלה חשד לבקע נשלח נתניהו לבדיקת CT שאישרה זאת, והוא נותח במהלך הלילה. את הניתוח ביצעו צוות רופאים בראשות פרופסור אבירם ניסן, מנהל המחלקה הכירורגית בבית החולים, והכירורג הבכיר פרופ' דוסרט. ראש הממשלה צפוי להשתחרר מבית החולים אחרי הצהריים.

מהו בקע טבורי?

ד"ר ראובן אליגר, כירורג בכיר בבית חולים קפלן, מסביר כי ניתוח בקע הוא ניתוח שכיח ופשוט יחסית. הבקע נראה כלפי חוץ כמו נפיחות בבטן, שנוצרת כשהאיברים הפנימיים יוצאים מחלל הבטן ולוחצים על הדופן שלה. הבקע יכול להיות מלווה בכאב (אך לא תמיד) באזור המפשעה או באזור הטבור, והמטופל יכול להבחין בעצמו בנפיחות.

"במקרים של חשד לבקע כלוא, המצב מחייב ניתוח דחוף", מסביר ד"ר אליגר. לדבריו, הניתוחים נעשים בהרדמה מלאה או חלקית בהתאם לגודל הבקע ומיקומו, כשבדרך כלל ניתוח בקע טבורי מבוצע בהרדמה מלאה.

הניתוחים מבוצעים בשתי שיטות: באמצעות פתיחת הבטן או בשיטת לפרוסקופיה - ניתוח פחות פולשני הנעשה באמצעות החדרת מצלמה ומספר מכשירים נוספים לחתכים קטנים בדופן הבטן. למרות יתרון הלפרוסקופיה, לא כל מטופל ולא כל בקע מתאימים לניתוח בשיטה זו.

סיבוך של ניתוח בקע טבורי יכול להיות זיהום בחלל הבטן, שעלול לגרום לצורך לפתיחה מחודשת של הפצע. אם כי לרוב ההתאוששות יחסית קלה ומהירה, בדרך כלל אחרי אשפוז של יום המטופל משוחרר לביתו. מומלץ לנוח בבית במשך שבוע עד עשרה ימים.

עד שראש הממשלה ינוח, נמסר כי ישיבת הממשלה שתוכננה להיום נדחתה, ואת צוות השרים לענייני אסירים ינהל שר הביטחון משה בוגי יעלון. עד להתאוששותו ימלא את מקומו שר הביטחון משה יעלון.

בואו לדבר על זה בפורום כירורגיה.

תאריך מקורי : 11/08/13

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בקע טבורי: נתניהו נותח

# data[].attributes.attachment_link.title
בקע טבורי: על הניתוח שעבר נתניהו

# data[].attributes.attachment_link.description
בריאות האשה: התקן תוך רחמי רה"מ חש כאבים בבטנו ועבר הלילה ניתוח דחוף של בקע בטבור בהרדמה מלאה. הוא צפוי להשתחרר לביתו בשעות אחה"צ. מומחה: לרוב מדובר בניתוח שכיח ופשוט יחסית מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors ראש הממשלה בנימין נתניהו עבר הלילה (א') ניתוח בקע בטבור בבית החולים הדסה עין-כרם.

# data[].attributes.headline
תיירות מרפא - על חשבון הישראלים? (ידיעת חדשות)

# data[].attributes.subject
תיירות מרפא - על חשבון הישראלים? (ידיעת חדשות)

# data[].attributes.body
יאנה גימפלביץ', zap doctors

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אבחון סרטן: כך תנהלו את המחלה

מדו"ח החשבת הכללית מצטיירת תמונה עגומה: קדימות לתיירים, מתן שירות גם בשעות הבוקר, וככל הנראה אפשרות לבחירת מנתח בבתי חולים ציבוריים

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

בזמן שחיכיתם. זמני ההמתנה לטיפולים ולניתוחים עבור לקוחות תיירות מרפא קצרים יותר מאשר עבור הישראלים, כך עולה חד משמעית מדו"ח החשבת הכללית במשרד האוצר בנושא תיירות מרפא בבתי החולים, שהוגש השבוע לוועדת גרמן.

מהדו"ח, שבחן את הפעילות בבתי החולים שיבא-תל השומר, איכילוב, רמב"ם, וולפסון ואסף הרופא, עולה כי בכל המוסדות הציבוריים נותנים קדימות בקביעת התורים לטובת תיירי המרפא. "קביעת התורים עבור תיירי המרפא לא עוברת תהליך זהה לקביעת התורים עבור המטופלים הישראלים. ברוב המקרים נמצא כי מרגע בדיקת התייר על ידי רופא במסגרת התאגיד בפעם הראשונה ועד למועד שבו הוא מנותח חולפים ימים ספורים", מצאו מחברי הדו"ח.

למרות הנחיית משרד הבריאות, לפיה חל איסור לתת לתייר רפואי עדיפות על ישראלי בקביעת תורים, ויש להבטיח כי קביעת תורים לתיירי מרפא לא תפגע בזמינות השירותים לישראלים, בפועל קביעת התורים עבור תיירי המרפא נעשית בטווח זמן קצר, כשבמרבית המקרים התייר מציין את המועד שנוח לו להגיע לטיפול ובית החולים מתאים את עצמו אליו.

"לא יעלה על הדעת שפעילות תיירות מרפא תהיה על חשבון ביצוע פרוצדורות לאזרחי ישראל", קובעים מחברי הדו"ח. "בכל מקום שהתורים במערכת הבריאות הם מעבר לסביר לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, יש להפסיק את פעילות תיירות המרפא".

מרבית הטיפולים מתבצעים בשעות הבוקר

בנוסף, על אף התקנות לפיהן שירותי תיירות המרפא צריכים להינתן החל מהשעה 15:00 והלאה, נמצא כי בכל בתי החולים בדיקות (כגון בדיקות דם,CT וכדומה) מבוצעות בשעות הבוקר. כמו כן, נמצאו מקרים בהם ייעוץ רופא לתייר, ובדיקות של רופאים מבוצעות גם הן בשעות הבוקר. חמור מכך, נמצא כי חלק גדול מהניתוחים והפרוצדורות מתבצע בשעות הבוקר, לדוגמא באיכילוב ובוולפסון. כך לדוגמה, בבית חולים איכילוב 73% מהניתוחים בתיירים בוצעו בשנים 2011-2013 בשעות הבוקר. בבית חולים וולפסון, 82% מהטיפולים, הניתוחים והייעוצים ניתנו גם הם בשעות הבוקר.

סוגיה נוספת שבה קיימת אפליה בין המבוטח הישראלי לתייר מרפא היא בחירת הרופא המנתח. לפי הדו"ח, במספר בתי חולים ישנם שמות של רופאים אשר חוזרים על עצמם במספר רב יחסית של ניתוחים. בתאגיד הבריאות של אסף הרופא סירבו למסור נתונים בנושא זה.

עוד נמצא כי בכל בתי החולים למעט איכילוב, התשלום לרופאים המטפלים בתיירי מרפא, גבוה מהתשלום לרופאים המטפלים באזרחים ישראלים במסגרת השירותים הניתנים בשעות פעילות התאגיד, גם אם מדובר באותו טיפול. יש לציין כי הבדיקה נכונה למועד שלפני האחד בינואר השנה, אז אסר תשלום גבוה יותר לרופאים בגין טיפול בתיירי מרפא.

מיהו תייר מרפא?

באופן כללי, מצייר הדו"ח תמונה קשה המצביעה על אי בהירות בנוגע להסדרי התשלום, תמחורים, שכר רופאים, עבודה מול סוכני תיווך תיירות מרפא, ואפילו הגדרת מושג תיירות מרפא לא מיושמת במלואה; אף כי נקבע כחוזר מינהל הרפואה כי ההתייחסות לתושבי הרשות הפלסטינית אמורה להיות במסגרת נהלי תיירות מרפא, בפועל אינם מקבלים התייחסות דומה. כמו כן קיימת חוסר ודאות לגבי פליטים, נפגעי לחימה (דוגמת הפצועים בקרבות בסוריה) ומקרים הומניטריים אחרים.

בסך הכל, בשנת 2013, הכנסות בתי החולים שנסקרו בדו"ח מתיירות מרפא הסתכמו במיליוני שקלים; בבית חולים עמדו ההכנסות על כ-155 מיליוני שקלים באיכילוב, כ-116 מיליוני שקלים בתל השומר, כ-42 מיליוני שקלים ברמב"ם, כ-27 מיליוני שקלים באסף הרופא וכשבעה מיליון שקלים בבית חולים וולפסון. דו"ח החשבת הכללית, מציע פתרונות של חקיקה פיקוח ואכיפה על מנת להסדיר את נושא תיירות המרפא.

מוקדם יותר השבוע אמרה שרת הבריאות יעל גרמן בוועידת הבריאות של דה מרקר כי מערכת הבריאות בסכנת קריסה בשל שיעור המיטות הנמוך, שיעור הרופאים הנמצא בירידה מדאיגה ו התורים במערכת הציבורית הולכים וגדלים. נותר להמתין ולראות מה יהיו המלצות ועדת גרמן לכשתסיים את עבודתה, ואם אלו ישפיעו על השוק הפרוץ של תיירות המרפא בעתיד.

ישראלי? כמה זמן תחכה בתור לניתוח

בואו לדבר על זה בפורום זכויות מבוטחים בביטוח בריאות וסיעוד.

תאריך מקורי : 12/06/14

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תיירות מרפא - על חשבון הישראלים

# data[].attributes.attachment_link.title
תיירות מרפא - על חשבון הישראלים

# data[].attributes.attachment_link.description
אבחון סרטן: כך תנהלו את המחלה מדו"ח החשבת הכללית מצטיירת תמונה עגומה: קדימות לתיירים, מתן שירות גם בשעות הבוקר, וככל הנראה אפשרות לבחירת מנתח בבתי חולים ציבוריים מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors בזמן שחיכיתם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כ-30% מהצוותים הרפואיים התחסנו

דו"ח שנחשף אתמול בכנסת מגלה כי באזור חיפה רמות כפולות ויותר של זיהום בחיידקים העמידים לאנטיביוטיקה. משרד הבריאות: חלה ירידה יחסית לעבר

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

בבתי החולים באזור חיפה רמת הזיהום הגבוהה בישראל בחיידקים עמידים לאנטיביוטיקה, בחלקם אף כפולה ויותר מהממוצע הארצי. כך עולה מדו"ח משרד הבריאות שנחשף אתמול (ג') בדיון בוועדת הבריאות של הכנסת.

הדו"ח, שמחלק את כל בתי החולים בארץ לאזורים - דרום, מרכז, צפון, ירושלים וחיפה, לא מציין את שמות בתי החולים. לפי הנתונים, באזור חיפה, הכולל את בתי החולים רמב"ם, בני ציון וכרמל, היו בשנים 2009-2011 50 נשאים של חיידקים העמידים לאנטיביוטיקה (CRE), כולל חיידק הקלבסיאלה, לכל מאה אלף מאושפזים. בסך הכל בבתי החולים בחיפה תועדו 9 מקרים של תחלואה לכל 100 אלף ימי אשפוז, בהשוואה ל-5.5 מקרים בבתי החולים במרכז.

מ"מ יו"ר ועדת הבריאות, ח"כ ד"ר רחל אדטו (קדימה), אמרה בדיון בוועדה כי "הסיבה העיקרית לזיהומים בבתי החולים היא היעדר משאבים ותשתיות ראויות. לא ייתכן שחולים בטיפול נמרץ, שהיא המחלקה המזוהמת ביותר, שוכבים אחד ליד השני כשרק וילון דק מפריד ביניהם. חולים רבים מגיעים לבתי החולים כשהם נושאים זיהומים מהקהילה ומבתי אבות. יחד עם זאת, עומדת מנגד זכות הציבור לדעת על רמת הזיהום בבית חולים שבו הוא עומד להתאשפז או לקבל טיפול".

"כל ילד בישראל עלול לפתח עמידות"

המומחים שנכחו בדיון היו חלוקים בדעתם; פרופ' נתי קלר, יו"ר האיגוד למחלות זיהומיות, אמר כי בכל מקרה לא ניתן לסקור את כל החולים. "כל ילד שנולד במדינת ישראל מקבל כבר בשנת החיים הראשונה שלו אנטיביוטיקה לפחות פעמיים, ועלולה להתפתח עמידות. חלק מהחיידקים היציבים מתקבלים כתוצאה מריסוס של פירות שאנחנו אוכלים. אין אפשרות לראות את כל החולים ולסקור את כולם". פרופ' אלון מוזס, קודמו בתפקיד, סבור כי הבעיה היא קודם כל בחוסר התקצוב: "אין תקציב מטעם המדינה למלחמה בזיהומים. הכל מתבסס על השקעה מקומית וולונטרית". מנהל מרכז רפואי רבין, ד"ר ערן הלפרן: "יש פתרון והוא כסף קטן למערכת; צריך להפחית את הצפיפות בין החולים".

ראש מינהל רפואה במשרד הבריאות, פרופ' ארנון אפק, אמר בדיון כי המשרד הציב את מניעת הזיהומים בבתי החולים כיעד מרכזי, והוא מתכוון לדרוש ממשרד האוצר עשרות מילוני שקלים בשנה על מנת להתמודד עם התופעה.

גם התגובה הרשמית של משרד הבריאות הייתה ברוח דומה: "דו"ח זה מעיד על עומס קשה על מערכת הבריאות של זיהומים הנגרמים על ידי חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה. הוא מצביע על מגמת שיפור מתמשכת בהתמודדות עם חיידקי ה-CRE כתוצאה מהתערבות מתוכננת ומתמשכת של משרד הבריאות, שבה נוטלת חלק כל מערכת הבריאות.

לגבי חיפה, נמסר כי "הדו"ח אינו מיועד לדרג את בתי החולים ואין ביכולתו לשמש כלי להערכת הסיכון לחולה הבודד להיפגע מזיהום נרכש במהלך האשפוז, וזאת מפני שלגבי מרבית החיידקים המוצגים בדו"ח אין הפרדה בין זיהומים נרכשים במהלך האשפוז לאלה שנרכשו לפניו. השוואה אמינה היא שינוי באותו מוסד או באותו אזור לאורך זמן. בשנים האחרונות נצפתה בחיפה ירידה בזיהומים, תוך עלייה בגילוי נשאים בתרביות יזומות שנלקחו במסגרת פעילות נמרצת בתחום מניעת ההדבקה, כפי שהונחו בתי החולים בחיפה על ידי המשרד".

רמב"ם: "משקיעים רבות במניעה"

מבית החולים רמב"ם נמסר בעקבות הפרסומים כי "רמב"ם מדווח באופן שיטתי, מלא ושקוף למשרד הבריאות על היקף הזיהומים של החיידק והנתונים המוצגים בדו"ח מבוססים על הדיווחים העצמיים השיטתיים של רמב"ם. אזור חיפה אכן סובל משכיחות גבוהה יותר של חיידקים עמידים והסיבה לכך עדיין לא הובררה. ייתכן שיש קשר למספר גדול במיוחד של מוסדות סיעודיים לחולים כרוניים באזור חיפה, אך הדבר דורש מחקר מעמיק.

"רמב"ם משקיע משאבים רבים בניסיון להקטין את הסיכון להדבקה מחולה לחולה: אנו משתדלים לבודד חולים הנשאים ולהקצות להם במידת האפשר צוות ייעודי לטיפול.
כמו כן, השקענו משאבים רבים בביגוד חד פעמי ותמיסות ניקוי. סגל בית החולים עובר בימים אלו סדנה לשיפור היגיינת הידיים על פי טכניקה שונה מזו שהייתה מקובלת עד כה, שפותחה בשוויץ. גם לציבור יש חלק במאבק למניעת והקטנת שיעור ההדבקות בזיהומים ורמב"ם פועל לחינוך מבקרים ומאושפזים לשטוף ידיים ולהקפיד על היגיינה בשעות הביקור".

כתבה יאנה גימפלביץ'

בואו לדבר על זה בפורום מחלות זיהומיות.

תאריך מקורי : 04/07/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בתיהח בחיפה - המזוהמים בארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
כ-30% מהצוותים הרפואיים התחסנו דו"ח שנחשף אתמול בכנסת מגלה כי באזור חיפה רמות כפולות ויותר של זיהום בחיידקים העמידים לאנטיביוטיקה. משרד הבריאות: חלה ירידה יחסית לעבר מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors בבתי החולים באזור חיפה רמת הזיהום הגבוהה בישראל בחיידקים עמידים לאנטיביוטיקה, בחלקם אף כפולה ויותר מהממוצע הארצי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משרד הבריאות בדק את טענות השחקן דורון נשר, לפיהן הופקר לכאורה כשעבר אירוע מוחי. המסקנה: במצב החוקי הקיים, לא ניתן להכריח אדם שמתנגד לכך לקבל טיפול רפואי

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

האם מד"א רשאי לפנות אדם שמסרב לקבלת טיפול רפואי? סוגיה זו עומדת במרכז סיפורו של השחקן דורון נשר, שלטענת משפחתו הופקר על ידי מד"א ולא קיבל טיפול רפואי על אף שעבר כנראה אירוע מוחי.

על פי דוח של משרד הבריאות שפורסם אתמול (ב'), צוות מד"א שהה בביתו של נשר כשעתיים, שבמהלכן ביצע ניסיונות רבים כדי לשכנע את החולה להתאשפז, אם באופן ישיר ואם באמצעות הנוכחים במקום (בני משפחה ושכנים), ובעזרת גורמים מקצועיים בכירים במד"א (סופרווייזר, רופא תורן, ראש ענף רפואה). בנוסף נעשתה פנייה לגורמים רפואיים אחרים (רופא קופ"ח, רופא ידיד המשפחה, פסיכיאטרית שגרה בשכנות), ולמשטרה, וכל זאת כדי לקבל הסכמה של נשר או סיוע בפינויו למרות רצונו.

על פי סעיף 15 (3) לחוק זכויות החולה, במצב חירום מול מטופל צלול כשיר ומסרב - אין כל יכולת לכפות טיפול, בוודאי שלא אם נדרש שימוש בכוח לשם כך. ואכן במשרד הבריאות טוענים כי "פרט למצבו הבסיסי שהעיד על אפשרות סבירה של אירוע מוחי, הרי שלא היה בהתנהגותו של מר נשר כדי להעיד על כך שהיה לא כשיר לקבל החלטות. נהפוך הוא, מר נשר היה רגוע ועקבי במסרים שהעביר, אם לצוות מד"א ואם לבני המשפחה ולמכרים שגרים בשכנות, בצורה שהבהירה ברמת ודאות גבוהה שהוא מבין את מצבו, כשיר לקבל החלטה, ומתנגד לקבל טיפול רפואי כלשהו, כולל פינוי לבית חולים".

הלשכה המשפטית במשרד הבריאות, שבחנה את החוק, הגיעה למסקנה שאין פתרון חוקי למצב שבו אדם מביע את התנגדותו הנחרצת לטיפול או לפינוי, אף שנבדק ונמצא שהוא מבין את חומרת מצבו. מעבר לכך, אין בחוק סמכות לרופא או פראמדיק להפעיל כוח כדי לכפות על מטופל טיפול במצב כזה. עוד מצוין בדוח כי המשפחה בחרה שלא להופיע בפני צוות הבדיקה ולכן גרסתה לא נשמעה.

המשפחה: טענות מד"א הזויות

מהמשפחה נמסר באמצעות עו"ד דניאל סרור, כי היא דוחה את ממצאי ומסקנות הדוח. "משפחת נשר סירבה לקחת חלק בהליך מוזר זה, מאחר שמשרד הבריאות דחה את דרישתה להתנהל בשקיפות מלאה ולבחון גם את אחריותו הוא בכל הנוגע לפרשה", מסרה.

"הממצאים שנקבעו בדוח מגמתיים ועומדים בסתירה להתרחשויות כפי שאירעו בפועל. מר נשר עבר אירוע מוחי נרחב ביותר, לא היה מסוגל להבין את חומרת מצבו או להיות מודע לנעשה סביבו והתנהגותו משך כל האירוע העידה על כך באופן ברור. טענת אנשי מד"א, כי מר נשר הבין כי נשקפת לו סכנת חיים מיידית ואף על פי כן סירב לקבל טיפול רפואי היא הזויה. קבלת טענת מד"א משמעה כאילו מר נשר החליט, באופן מודע, לשים קץ לחייו והם נאלצו לשתף עמו פעולה נוכח 'מגבלות חוק'".

לטענת המשפחה, האירוע מחייב ועדת בדיקה בלתי תלויה, במקום "צוות בירור" של עובדי משרד הבריאות, "הליך מוזר שאינו מוסדר בחוק, המעלה חשש לניסיון טיוח של אחריות המשרד לאירועים".

בואו לדבר על זה בפורום זכויות רפואיות.

תאריך מקורי : 27/11/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מדא: לא מפנים לביח בלי הסכמה

# data[].attributes.attachment_link.description
משרד הבריאות בדק את טענות השחקן דורון נשר, לפיהן הופקר לכאורה כשעבר אירוע מוחי. המסקנה: במצב החוקי הקיים, לא ניתן להכריח אדם שמתנגד לכך לקבל טיפול רפואי מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors האם מד"א רשאי לפנות אדם שמסרב לקבלת טיפול רפואי?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפי מחקר מקיף, לבני נוער המעשנים מריחואנה תוצאות נמוכות יותר במבחני איי-קיו. מומחית: "המתבגרים נמצאים בסיכון גדול יותר להתמכרות ולמעבר לסמים קשים"

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

"הסמים מוחקים לך את המוח", זו אולי לא רק ססמה, אם לשפוט לפי מחקר גדול בנושא מריחואנה שפורסם לאחרונה בכתב העת המדעי Proceedings of the National Academy of Sciences. לפי הממצאים, שימוש במריחואנה בגיל ההתבגרות פוגע באינטליגנציה לטווח הרחוק.

במחקר, שנערך בניו זילנד, השתתפו כאלף בני אדם שהיו במעקב רפואי מרגע הלידה ועד גיל 40. בתקופה ממושכת זו נבדקו אורחות חייהם של הנבדקים והם עברו מבחני קשב, ריכוז, ואינטליגנציה רבים. נמצא כי לנבדקים שנהגו לעשן מריחואנה בקביעות (כ-5%), ציונים נמוכים יותר באופן עקבי במבדקי האיי-קיו, ברמה ממוצעת של 8 נקודות. המבחנים נערכו כשהנבדקים היו בני 13 עד 38 והפסקה של עישון מריחואנה לא שיפרה בצורה ניכרת את הציונים. ההשפעה הרבה ביותר נרשמה בגיל הנעורים; להתחלה של עישון בגיל מבוגר, אחרי גיל 18, לווה נזק נמוך יותר.

לדברי ד"ר אירנה חייטוביץ', מומחית לפסיכיאטריה של הילד, המחקר מצטרף לשורה של מחקרים בנושא, שהגיעו לתוצאות דומות. "כל המחקרים הללו מוכיחים כי מוח צעיר ומתפתח פגיע הרבה יותר ממוח בוגר ולכן הנזק של הסמים ניכר יותר", היא מסבירה.

מחקרים נוספים הצביעו על השפעת מריחואנה על קשב וריכוז, כלומר פגיעה בכישורי הלימוד של בני הנוער. השפעת הסם ניכרת גם בהארכת זמן התגובה, ולכן בכביש, נהיגה תחת השפעת מריחואנה מסכנת חיים.

"יש נטייה להקטין את הנזק שבסמים הקלים", מדגישה ד"ר חייטוביץ', "ומחקרים כאלה מזכירים לנו שהם לא קלים כלל. בנוסף, לצעירים יש נטייה חזקה יותר לפתח התמכרות פסיכולוגית (עוד לפני התלות הפיזית), ולכן בני נוער המתנסים במה שמכונה 'סמים קלים', נמצאים בסיכון גדול יותר לשימוש בסמים קשים יותר".

בואו לדבר על זה בפורומים הבאים:

פורום פסיכולוגיה קלינית של הילד והמתבגר
פורום פסיכיאטריה

תאריך מקורי : 29/08/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מריחואנה פוגעת באינטליגנציה

# data[].attributes.attachment_link.title
מריחואנה פוגעת באינטליגנציה

# data[].attributes.attachment_link.description
לפי מחקר מקיף, לבני נוער המעשנים מריחואנה תוצאות נמוכות יותר במבחני איי-קיו. מומחית: "המתבגרים נמצאים בסיכון גדול יותר להתמכרות ולמעבר לסמים קשים" מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors "הסמים מוחקים לך את המוח", זו אולי לא רק ססמה, אם לשפוט לפי מחקר גדול בנושא מריחואנה שפורסם לאחרונה בכתב העת המדעי Proceedings of the National Academy of Sciences.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אזהרה: לא להשתמש ב"יובסלקס"

ה-FDA צפוי לאשר בדיקה פשוטה שתגלה את המחלה באמצעות רוק. אף שאינה מדויקת כמו בדיקת דם, המטרה היא להגדיל את שיעור האבחון בקרב החוששים להיבדק

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

למרות מאמצי ההסברה הרבים, חלק מהנשאים עדיין נמנעים מלעבור בדיקת איידס, אם בשל החשש מחשיפה או בגלל חוסר היכולת להתמודד עם התוצאה.

במציאות כזו, בדיקה ביתית שתאפשר לכל החפץ בכך להיבדק בפרטיות מקסימלית בביתו עשויה אולי להעלות את שיעור האבחון. רק בשבוע שערב פורסם כי מינהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) צפוי לאשר בקרוב בדיקה ביתית לאיידס , בהמשך לחוות דעת של צוות מומחים בנושא.

מדובר בערכת OraQuick, ערכת בדיקה המיוצרת בידי חברת OraSure האמריקאית. הערכה המהירה לבדיקות וירוס HIV נמצאת בשימוש הצוותים הרפואיים בארה"ב כבר שבע שנים במטרה לבצע אבחון ראשוני, לפני בדיקת הדם. כעת ההמלצה היא לאשר את השימוש גם לצרכן הפרטי, שיוכל לרכוש אותה בבית מרקחת, בדומה לבדיקת הריון פשוטה.

"הרעיון הוא שהבדיקה תהיה זמינה לכל מי שחושש לגשת באופן מסודר למרכז רפואי", מסביר ד"ר אפרים הלפרין, מנהל היחידה למחלות זיהומיות בבית חולים "ביקור חולים". "הבדיקה תאפשר להם לבצע את הבדיקה בצנעה, מתוך ידיעה שאחר כך יצטרכו לקבל טיפול מסודר".

הבעיה בבדיקה היא שלמרות הפשטות שלה, לא כל אדם, ודאי לא מי שמתרגש כשהוא עומד בפני בשורה הרת גורל, יכול לבצע אותה באופן מושלם. "בעיקרון זו בדיקה מאוד פשוטה - לוקחים דגימה מהרירית של הפה, מטפטפים חומר מסוים, ומחכים 20 דקות להופעת פסים על גבי הבדיקה", מסביר ד"ר הלפרין. "אבל למרות הפשטות של הבדיקה, הפרשנות עלולה להיות בעיתיית. אחד יפספס בדיקה חיובית, אחר ייכנס לפאניקה בגלל תוצאה שלילית שנראית לו כחיובית. היכולת לבצע את הבדיקה מוגבלת".

פחות מדויקת מבדיקת הדם

מעבר לפרשנות האישית, יש להודות, הבדיקה מדויקת פחות מבדיקת הדם. "גם אם המהימנות שלה תגיע ל-99%, המשמעות היא שמתוך 100 אנשים שיעשו את הבדיקה, אחד יקבל תוצאה שגויה", מוסיף ד"ר הלפרין. "חמור יותר הוא מצב של תוצאה שלילית שגויה - הנשא יהיה רגוע נפשית וירגיש נוח לקיים יחסי מין לא מוגנים".

לפי ד"ר הלפרין, גם בדיקת הדם סובלת משיעור מסוים של טעויות, אבל לפני שמוסרים את התוצאה לנבדק מקובל לבצע בדיקה נוספת, כך שהאמינות הרבה יותר גבוהה. בנוסף, מסירת התוצאה לחולה נעשית על ידי איש מקצוע שמבין את ההשלכות של מסירת תוצאה שגויה.

חיסרון נוסף של הבדיקה יכול להיות גם מחירה הגבוה, שעל פי ההערכות, יעמוד על כמה מאות שקלים לכשתגיע לישראל. כך או כך, עד שהבדיקה תאושר ותיכנס לשימוש, חשוב לדעת כי גם בארץ יש אפשרות להיבדק באופן פרטי ואנונימי בכל עת.

בואו לדבר על זה בפורום מחלות זיהומיות.

תאריך מקורי : 20/05/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בקרוב תהיה בדיקת איידס ביתית - doctors

# data[].attributes.attachment_link.title
בקרוב: בדיקת איידס ביתית

# data[].attributes.attachment_link.description
אזהרה: לא להשתמש ב"יובסלקס" ה-FDA צפוי לאשר בדיקה פשוטה שתגלה את המחלה באמצעות רוק. אף שאינה מדויקת כמו בדיקת דם, המטרה היא להגדיל את שיעור האבחון בקרב החוששים להיבדק מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors למרות מאמצי ההסברה הרבים, חלק מהנשאים עדיין נמנעים מלעבור בדיקת איידס, אם בשל החשש מחשיפה או בגלל חוסר היכולת להתמודד עם התוצאה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"לשקול הקמת גוף מתחרה למד"א"

בית המשפט העליון קיבל את הערעור שהוגש נגד תיאטרון חיפה, וקבע חד משמעית כי אין לעשן סיגריות על הבמה, גם כשהדבר הוא חלק מהמחזה

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

אמנות או בריאות? בית המשפט העליון קבע השבוע כי העישון על במת התיאטרון אסור גם כשהוא חלק מן ההצגה.

השאלה העיקרית שנדונה בפסק הדין הייתה אם למרות הוראת החוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון, תשמ״ג־1983, יש מקום לאפשר עישון על הבמה. זאת במסגרת מחזה הכולל עישון סיגריה, בגדר חופש הביטוי. התביעה הוגשה כתביעה ייצוגית נגד עיריית חיפה והתיאטרון העירוני, ונדחתה בבית המשפט המחוזי בעיר, למרות העובדה כי המחוקק אסר באופן גורף את העישון בתיאטרון. פסק הדין הנוכחי התקבל בהמשך לעתירה שהגיש עו"ד עמוס האוזנר לבית המשפט העליון.

בית המשפט העליון פסק כי "אנו מכבדים כמובן את החופש האמנותי, אך סבורים כי עלולות להיות השלכות רוחב שאינן רצויות ושאינן תואמות את כוונת המחוקק, מה גם שייתכן מאוד שישנם פתרונות לאפקט האמנותי בלא לעבור על איסור העישון. על כן קביעתו של המחוקק בעינה ועמה האיסור הגורף, והוא חל גם בתיאטראות".

האגודה למלחמה בסרטן בירכה על ההחלטה. "זהו צעד חשוב נוסף בצמצום העישון במקומות ציבוריים ובשמירה על בריאות הציבור", נמסר.

בואו לדבר על זה בפורום הפסקת עישון - איך להפסיק לעשן?

תאריך מקורי : 05/12/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
העליון: אין לעשן על הבמה

# data[].attributes.attachment_link.title
העליון: אין לעשן על הבמה

# data[].attributes.attachment_link.description
"לשקול הקמת גוף מתחרה למד"א" בית המשפט העליון קיבל את הערעור שהוגש נגד תיאטרון חיפה, וקבע חד משמעית כי אין לעשן סיגריות על הבמה, גם כשהדבר הוא חלק מהמחזה מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors אמנות או בריאות? בית המשפט העליון קבע השבוע כי העישון על במת התיאטרון אסור גם כשהוא חלק מן ההצגה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"סל התרופות עשיר ביחס לעולם"

דו"ח מבקר המדינה 2012 מתריע על מחסור חמור באיברים להשתלה, תמותה גבוהה של חולי כליה, בעיות בשיקום קשישים ו"רפואה מתגוננת" העסוקה בביטוח נגד תביעות

מאת: יאנה גימפלביץ', zap doctors

דו"ח מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס שהתפרסם אתמול (ג') מציג תמונה עגומה של מערכת הבריאות; מחסור באיברים להשתלה, בדיקות מיותרות וביטוחים רבים בשל החשש מתביעות רשלנות רפואיות, וכל זאת כשמאות קשישים וחולים ממתינים למזור.

לפי הנתונים, קיים מחסור חריף באיברים להשתלה (כליה, לב, כבד, ריאה ולבלב), ולכן מעטים מהחולים הזקוקים להשתלה זוכים לכך. בינואר 2011 המתינו בסך הכל כ-1,150 חולים להשתלות איברים שונים. באותה שנה נפטרו 105 חולים בזמן ההמתנה.

המחסור חמור אף יותר בקרב חולי כליות המטופלים בדיאליזה. על פי נתוני משרד הבריאות לשנים 1999-2008, מבין 21 מדינות מערביות ישראל מדורגת במקום הראשון בשיעורי התמותה ממחלות כליה לכל 1,000 נפש. מספר החולים הסובלים מאי-ספיקת כליות סופנית הזקוקים לטיפולי דיאליזה הולך וגדל בהתמדה - מ-1,590 חולים בשנת 1990 ל-5,500 בשנת 2011 - גידול לא פרופורציונלי ביחס לגידול באוכלוסייה.

ממשרד הבריאות נמסר בתגובה: ב-2011 נצפתה עלייה משמעותית במספר ההשתלות וירידה במספר הממתינים. מספר הפטירות של החולים בהמתנה להשתלת כליה נמוך מהממוצע הבינלאומי. נתונים אלה לצערנו לא הופיעו בדו"ח המבקר שהתייחס למספרים ולא למגמות.

עלייה בתביעות רשלנות

בנוסף מתייחס הדו"ח לנושא תביעות רשלנות רפואית, ביטוח, ניהול סיכונים והדין המשמעתי במערכת הבריאות. לפי הדו"ח, בשנים האחרונות חלה עלייה ניכרת בהיקף התביעות וההוצאה הלאומית בגין רשלנות רפואית בישראל. עלייה זו מקורה בין השאר בהגברת מודעות הציבור לנזקים הנגרמים במהלך טיפול רפואי ובנכונות להגיש תביעה. פסיקת בתי המשפט הרחיבה את אחריותם של בעלי מקצועות הרפואה ושל המוסדות הרפואיים לרשלנות רפואית. גם התשלום הממוצע לתובע עלה במידה ניכרת, ואף הגיע במקרה קיצוני ל-16 מיליון שקל לחולה אחד.

תגובת הנגד לכך היא הפנייה לבדיקות מיותרות מה שגורם להוצאה מוגברת על בריאות מחד, אל מול ביטוחים רבים מחשש לתביעות. נוכח שינויים אלה החלו מוסדות רפואיים לבטח את פעילותם כנגד רשלנות רפואית באמצעות הקמת קרן פנימית לביטוח עצמי תוך כדי שמירת הכספים והשקעתם.

ממשרד הבריאות נמסר בתגובה: מנכ"ל המשרד, רוני גמזו, פנה לממונה על ההגבלים העסקיים למצות את הבדיקה לגבי היעדר התחרותיות בענף ביטוחי האחריות המקצועית ברפואה. "הרשות תבצע בדיקה בהתאם. משרד הבריאות החל בגיבוש הנחיות לפיקוח על מוסדות רפואיים המבצעים ביטוח עצמי".

חסר מיטות לקשישים

נושא נוסף שעליו נמתחה ביקורת בדו"ח הוא שיקום רפואי לקשישים. על פי הנתונים, בישראל חיו בסוף שנת 2009 כ-740,000 תושבים בני 65 ומעלה (שהם כ-10% מתושבי המדינה, כמחציתם (כ-48%) מעל גיל 75. על פי התחזיות, עד שנת 2030 יגדל חלקם של הקשישים באוכלוסייה ויגיע ל-14%, כלומר אוכלוסייה זו תוכפל לכ-1.4 מיליון איש.

קשישים שאינם מקבלים טיפול שיקומי מספק לאחר אירוע רפואי חריף נשארים ברמת תפקוד נמוכה מהצפוי לאחר השיקום, ופעולות יומיומיות שאדם מבצע באופן עצמאי עלולות להיפגע, כגון הליכה, דיבור ושליטה בסוגרים. במקרים הקשים ביותר עלול הקשיש להישאר באשפוז זמן ממושך או להיות מרותק למיטה, וכך עולה הסבירות להידרדרות במצבו הרפואי. המבקר כותב כי סיבוכים רפואיים שעלולים להתפתח אצל חולה שאינו משוקם מביאים לפניות חוזרות ונשנות לחדרי המיון ולאשפוז יקר במחלקות שהאשפוז בהן ממושך.

ממשרד הבריאות נמסר בתגובה: בתחילת 2012 קבע מנכ"ל המשרד מדיניות של אישור לתוספת מיטות גריאטריה וסגן שר הבריאות הגיש במרץ 2012 לדיון בממשלה הצעה לרפורמה בסיעוד להעברת האחריות על האשפוז הסיעודי לקופות החולים. "הרפורמה תיצור תמריץ לשיקום ומניעת התדרדרות תפקודית. בנוסף, משרד הבריאות בוחן פתרונות זמניים אלטרנטיביים למצוקת מיטות גריאטריה".

בואו לדבר על זה בפורומים הבאים:

פורום נפרלוגיה ויתר לחץ דם
פורום גריאטריה

תאריך מקורי : 02/05/12

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
המבקר: מחסור באיברים להשתלה

# data[].attributes.attachment_link.description
"סל התרופות עשיר ביחס לעולם" דו"ח מבקר המדינה 2012 מתריע על מחסור חמור באיברים להשתלה, תמותה גבוהה של חולי כליה, בעיות בשיקום קשישים ו"רפואה מתגוננת" העסוקה בביטוח נגד תביעות מאת: יאנה גימפלביץ', zap doctors דו"ח מבקר המדינה מיכה לינדנשטראוס שהתפרסם אתמול (ג') מציג תמונה עגומה של מערכת הבריאות; מחסור באיברים להשתלה, בדיקות מיותרות וביטוחים רבים בשל החשש מתביעות רשלנות רפואיות, וכל זאת כשמאות קשישים וחולים ממתינים למזור.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ביהמ"ש ישחרר מאשפוז פסיכיאטרי

ביה"ד לעבודה קיבל את טענתם של המתמחים וביטל את האפשרות להעסיק רופאים במשמרות ארוכות ללא מנוחה; "רופא עייף זה מסוכן"

מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors

בית המשפט לעבודה בתל אביב אישר אתמול (ד') את מה שהרופאים ידעו מזמן: אי אפשר לעבוד 26 שעות רצופות ללא מנוחה. השופט דורי ספיבק קבע כי משמרות כה ארוכות ללא שינה, אינן מידתיות ופוגעות באופן משמעותי בזכותם של הרופאים לשינה.

מדובר בעתירה שהגישו שישה רופאים מתמחים נגד המדינה, ההסתדרות הרפואית ושירותי בריאות כללית, בדרישה לבטל הסכם עבודה קיבוצי שנקבע בשנות ה-60', ואפשר להעסיק מתמחים שעות ארוכות. בשלב הדיונים העידו בין היתר, מנכ"ל משרד הבריאות, פרופ' ארנון אפק, יו"ר ההסתדרות הרפואית, ד"ר ליאוניד אידלמן, וכן שורה של מומחים בתחום השינה. אף אחד לא חלק אמנם על הצורך בשינה ובמנוחה, אך נטען כי בפועל גם אם המשמרות ארוכות, מתאפשרת שינה של לפחות שעתיים, ואף לאורך לילה שלם. על כך השיב השופט ספיבק, כי "לכל הרופאים התורנים, עד האחרון שבהם, עומדת הזכות לישון אם ניתן בתורנות".

בסופו של דבר, התקבלה הטענה לגבי שעות השינה התקבלה; השופט המליץ לקבוע נהלי עבודה, שיכללו מנוחה, בין שעתיים לארבע שעות בכל תורנות, דבר הנהוג ממילא, רק לא תמיד מתאפשר לרופאים בתחילת דרכם.

השופט התייחס גם לשירות הרפואי שמושפע לרעה מעייפות הרופאים: "גם לציבור עומדת הזכות לכך שהרופאים התורנים המטפלים שבהם יוכלו, במידת הניתן, לישון במהלך התורנות, באופן שיצמצם את חסך השינה ויאפשר להם להגיש למטופליהם שירות טוב יותר". פסק הדין נחתם בציטוט של פרופ' אפק, לפיו "עדיף רופא רענן שלא עייף מאשר רופא עייף, ובהחלט כשאתה עייף ונמצא בסוף התורנות שלך, אתה צריך להיות הרבה יותר זהיר. כן, זה יכול להיות מסוכן".

בואו לדבר על זה בפורום לימודי רפואה - כללי.

תאריך מקורי : 24/07/14

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הסוף לתורנויות של 26 שעות

# data[].attributes.attachment_link.title
הסוף לתורנויות של 26 שעות

# data[].attributes.attachment_link.description
ביהמ"ש ישחרר מאשפוז פסיכיאטרי ביה"ד לעבודה קיבל את טענתם של המתמחים וביטל את האפשרות להעסיק רופאים במשמרות ארוכות ללא מנוחה; "רופא עייף זה מסוכן" מאת: יאנה גימפלביץ', מערכת zap doctors בית המשפט לעבודה בתל אביב אישר אתמול (ד') את מה שהרופאים ידעו מזמן: אי אפשר לעבוד 26 שעות רצופות ללא מנוחה.

# data[].attributes.headline
כתבה על ניתוחי עיניים בלייזר

# data[].attributes.subject
כתבה על ניתוחי עיניים בלייזר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"ברגע שההחלטה התקבלה, אפילו הקורונה לא תעצור אנשים מלגשת לניתוח הסרת משקפיים", אומר ד"ר שמואל לוינגר, מנתח רפרקציה, קרנית וקטרקט, המייסד והמנהל הרפואי של רשת "עיניים", המובילה את ניתוחי הסרת משקפיים בישראל.

ברשת המרכזים הרפואיים "עיניים ד"ר לוינגר" מעידים שהביקוש לניתוחי הסרת משקפיים עלה בעשרות אחוזים בתקופת הקורונה. נראה כי ההתנהלות היומיומית עם משקפיים בשילוב מסיכת הקורונה הגורמת לאדים המצטברים על המשקפיים, לצד הרצון של מרכיבי עדשות המגע להימנע מנגיעה מיותרת עם הידיים בעיניים בתקופה זו - רק זירזו את קבלת ההחלטה להסיר את המשקפיים. חלק מצאו את הזמן הפנוי בחל"ת, לאחרים התפנה תקציב שנועד במקור לצורך אחר, ומי שכבר קבע ניתוח - לא ויתר על ההזדמנות לשפר את איכות החיים.

"הכלל הראשון הוא לא לנתח את מי שלא מתאים", אומר ד"ר לוינגר. הוא מתאר תהליך סינון קפדני שנערך על ידי הרופא המנתח. על פי רוב, ההליך מיועד לבני 18 ויותר שהמספר שלהם שמר על יציבות במשך שנה, להם מבוצעת בדיקת ההתאמה שכוללת צילומי עיניים, סריקת קרנית, בדיקת ראייה ובדיקת עיניים. בנוסף, בודקים את ההיסטוריה הרפואית של המועמד לניתוח ועורכים שיחת תיאום ציפיות - כשכל בדיקת ההתאמה מבוצעת ללא עלות*.

"כ 30%- מהמטופלים יימצאו לא מתאימים מסיבות שונות - קרניות לא סימטריות, קרניות דקות, מספרים גבוהים מאוד ועוד". לחלקם, מסביר ד"ר לוינגר, בכל זאת ניתן למצוא פתרון, כמו למשל באמצעות השתלת עדשה תוך-עינית. במרכזים הרפואיים "עיניים" בוצעו אלפי ניתוחים מסוג זה.

כמה דקות ונפרדים מהמשקפיים

ניתוח הסרת משקפיים בלייזר ממוצע אורך מספר דקות, שלאחריו המטופל משוחרר לביתו. במרכזים של רשת "עיניים" מבצעים את ניתוח הסרת המשקפיים במגוון שיטות, המובילה בהן היא האינטרלאסיק (IntraLasik), שמבוצעת בשני מכשירי לייזר וללא מגע יד אדם, ונחשבת לבטוחה ביותר. ההחלמה מסוג ניתוח זה אורכת כ 4-5- שעות. בעזרת מערכת WaveFront , מתאפשר דיוק בקביעת מספרי הקרנית, באמצעות מכשיר מיוחד שיודע לקבוע את תכונות האופטיות של העין ברזולוציה של מאיות יחידה (פי 25). הדבר מאפשר לשפר את איכות הראייה האישית של כל מטופל, שבאה לידי ביטוי בין השאר גם בראיית לילה וביכולת להבחין בין צבעים דומים.

האם יש תופעות לוואי לניתוח?
"ב-20% מהמקרים אחרי ניתוחי לייזר יש יובש בעיניים, שחולף תוך שבועות ספורים. כ 15%- יחוו הילות וסנוורים בשעות הלילה, גם זו תופעה שחולפת תוך כמה שבועות. אם לאחר שנים מהטיפול תופיע נסיגה במספר, המטופל מקבל תעודת אחריות לכל החיים, טיפול משלים ללא עלות".
קטרקט בלייזר: "כמו אנטיאייג'ינג לעיניים"
קטרקט הוא מצב רפואי נפוץ שמתבטא בעכירות בעדשה שמתפתחת עם הגיל, ומושפע ממצבי רקע כמו קוצר ראייה, שימוש בטיפות סטרואידיות, סוכרת ועוד. העכירות גורמת לראייה מטושטשת ולתופעות כמו כפל ראייה או שינויים במספר. רשת המרכזים הרפואיים "ד"ר לוינגר מדיקל" היו הראשונים להביא לארץ את טכנולוגיית ניתוח הקטרקט בלייזר לפני עשר שנים, שיטה חדשנית שמאפשרת לטפל בקטרקט וגם להקטין את התלות במשקפיים בהליך אחד קצר. ב-2020 בוצעו בישראל כ-70 אלף ניתוחי קטרקט, ב-20 בתי חולים ומרכזים רפואיים פרטיים. לדברי ד"ר לוינגר, כ-10% מהם בוצעו באמצעות לייזר, והשימוש בלייזר גדל משנה לשנה. ארבעה מתוך עשרת מכשירי הלייזר הייעודיים הקיימים בישראל - נמצאים במרכזים הרפואיים של "ד"ר לוינגר מדיקל" הממוקמים בפריסה ארצית בירושלים, בתל אביב (מרכז רפואי "עתידים מדיקל סנטר"), בחיפה (מרכז "מעיין") ובבאר שבע (המרכז הרפואי הרב תחומי "שבע עיניים").

במהלך הניתוח מתבצע חתך זעיר בקרנית, ממנו שולפים את העדשה העכורה ומשתילים במקומה עדשה מלאכותית חדשה. "כחמישים אחוז מניתוחי הקטרקט אצלנו מבוצעים בלייזר.באמצעות החיתוך בלייזר משיגים דיוק שלא יכולנו לקבל בדרך אחרת", מסביר דר' לוינגר. "בעזרת הלייזר מבצעים שלושה מתוך חמשת השלבים הראשונים של הניתוח ב-15 שניות, ואת שני השלבים הנותרים בעשר דקות. יש פחות שימוש באנרגיית אולטרה סאונד, המאפשרת לשמור טוב יותר על מבנה הקרנית והעדשה, ולכן ההתאוששות והחזרה לתפקוד מהירים יותר".

קיימים מספר סוגי עדשות שנהוג להשתיל בניתוח קטרקט: העדשה הרגילה, מונופוקל - עדשה חד-מוקדית המתקנת את הראייה לרחוק. לאחר הניתוח עדיין תצטרכו משקפי קריאה. לעומתה - ניתן לבחור בעדשות פרימיום: מולטיפוקל - המשפרת את הראייה לטווח רחוק ולקרוב, עדשות טוריות -לסובלים מאסטיגמטיזם (צילינדר), ועדשות מולטיפוקל טוריות - עדשות מולטיפוקל המתקנות גם צילינדר. בניתוח מתקדם זה משפרים את הראייה ללא משקפיים לקרוב ולרחוק. "הניתוחהזה הוא אנטי אייג'ינג לעיניים", מסכם ד"ר לוינגר. "רבע שעה של ניתוח יכולים להעניק לנו שנים של איכות חיים".

קופות החולים וחברות הביטוח משתתפות בחלק מההוצאות של עדשות פרימיום, ולכן ניתוח קטרקט עם השתלת עדשת פרימיום משתלם יותר לטווח הארוך.

ברשת המרכזים הרפואיים "ד"ר לוינגר מדיקל" מבוצע מגוון רחב של ניתוחי עיניים, ניתוחי השתלת קרנית באמצעות לייזר, ניתוחי קטרקט וקטרקט בלייזר וניתוחי רפרקציה להסרת משקפיים. הרשת נוסדה ב-1999 ומנתחים בה מעל 100 רופאי עיניים בכירים שצברו ניסיון רב שנים המבצעים ניתוחים וייעוצים בתחומים שונים ברפואת עיניים, בעזרת מכשור משוכלל לאבחון ולביצוע ניתוחים ברחבי הארץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
ד"ר לוינגר מדיקל: לראות את העולם בעיניים חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
"ברגע שההחלטה התקבלה, אפילו הקורונה לא תעצור אנשים מלגשת לניתוח הסרת משקפיים", אומר ד"ר שמואל לוינגר, מנתח רפרקציה, קרנית וקטרקט, המייסד והמנהל הרפואי של רשת "עיניים", המובילה את ניתוחי הסרת משקפיים בישראל. ברשת המרכזים הרפואיים "עיניים ד"ר לוינגר" מעידים שהביקוש לניתוחי הסרת משקפיים עלה בעשרות אחוזים בתקופת הקורונה.

# data[].attributes.headline
מזון מהיר, שינוי איטי

# data[].attributes.subject
מזון מהיר, שינוי איטי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - מזון מהיר, שינוי איטי

# data[].attributes.attachment_link.description
אמרו שלום לג'אנק פוד, המהפכה של משרד הבריאות בדרך: סימון מוצרים, פיקוח על מחירים ומרכיבים תזונתיים ושורה של צעדים שנועדו לעזור לנו לאכול יותר בריא

# data[].attributes.headline
סרטן הגרון: מחלתו של ספי ריבלין

# data[].attributes.subject
סרטן הגרון: מחלתו של ספי ריבלין

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - סרטן הגרון: מחלתו של ספי ריבלין

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר שנים ארוכות של התמודדות עם המחלה, נפטר אתמול השחקן המפורסם. המחלה נובעת לרוב מעישון. כיצד מאבחנים סרטן גרון וכיצד מטפלים בו?

# data[].attributes.headline
אוכל מהיר, שינוי איטי

# data[].attributes.subject
אוכל מהיר, שינוי איטי

# data[].attributes.body
אמרו שלום לג'אנק פוד, המהפכה של משרד הבריאות בדרך: סימון מוצרים, פיקוח על מחירים ומרכיבים תזונתיים ושורה של צעדים שנועדו לעזור לנו לאכול יותר בריא

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
טרי ובריא: איך לאחסן ירקות?

אמרו שלום לג'אנק פוד, המהפכה של משרד הבריאות בדרך: סימון מוצרים, פיקוח על מחירים ומרכיבים תזונתיים ושורה של צעדים שנועדו לעזור לנו לאכול יותר בריא

רגע לפני שעם ישראל ציין את חג הפסח, שהדבר האחרון שאפשר לומר עליו הוא שחסר בו אוכל, מינה שר הבריאות יעקב ליצמן את חברי הוועדה לרגולציה מקדמת תזונה בריאה. מדובר בשורה של מומחים בתחום הבריאות והתזונה, שאמורים להיות המוח והמנוע מאחורי השינוי התזונתי בישראל. כל זאת זמן קצר אחרי התבטאות השר לפיה, "מקדונלד'ס - אאוט, לא במדינתנו".

מנהלת המחלקה לתזונה במשרד הבריאות, פרופ' רונית אנדוולט, מסבירה כי לא מדובר במתקפה על רשת המזון המהיר המפורסמת, אלא התנגדותו של המשרד לצריכה של אוכל מהיר, מזללות למיניהן, חטיפים, המבורגרים, צ'יפס, שניצלונים, גלידות, פיצות, חטיפים, שתייה מתוקה ומוצרים דומים שנצרכים על הדרך ולא ממש מחליפים ארוחה. "שובע מורגש 20 דקות אחרי שאוכלים, ואם אוכלים ארוחה ב-7 דקות, שזה זמן ממוצע של ארוחה ברשת מזון מהיר, אוכלים פי 3 ממה שהגוף זקוק לו. ואם אפשר להגדיל את המנה בסכום מצחיק, אז נעשה גם את זה".

ג'אנק פוד. אילוסטרציה: שאטרסטוק

ומה לגבי טענות של רשתות, כי שיפרו את התפריטים וניתן למצוא אוכל בריא יותר?

"גם אם המוצר עצמו השתפר, למשל איכות הבשר בהמבורגר, דפוס האכילה לא השתנה. ילד יאכל המבורגר עם צ'יפס נוטף שומן, קטשופ וקולה, לא בדיוק עם כוס מים וסלט ירקות בצד".

כל הרעיון של אוכל מהיר הוא מזון שהמרקם שלו קל ללעיסה, ללא סכין ומזלג וליד שולחן, אלא בישיבה מהירה או בעמידה, וללא סיגול של הרגלי אכילה בריאים של אכילה משפחתית ליד שולחן. מעבר לכמות המוגזמת שאנחנו צורכים במהירות, מרביתו של המזון המהיר מעובד ומכיל כמות גבוהה של קלוריות, מלח, שומן, סוכר ומעט סיבים תזונתיים, ויטמינים ומינרלים. ערכו התזונתי של המזון נמוך ולעתים קרובות קשור להגדלת הסיכון למחלות.

המזון המהיר עשיר בשילובי טעמים מוגברים שלא קיימים בטבע וחלק ממנו מוגש בלווי כמויות גדולות של רטבים ותוספות כמו לחמניות וצ'יפס, העשירים בקלוריות, סוכר ושומן. מעבר לסיכון לעודף משקל יש סיכון בחסרים תזונתיים מה שנקרא "רעב נסתר". כלומר, חסרים של ויטמינים, מינרלים ואף חלבון בעודפי קלוריות באכילה של חטיפים ומזון מהיר.

לפי נתוני משרד הבריאות, מחקרים מראים כי אכילה מרובה של מזון מהיר גורמת לתופעת ההשמנה, סוכרת מחלות לב וכלי דם כולל יתר לחץ דם, כאבי ראש, פצעי בגרות, מחלות דלקתיות של המעי כגון מחלת קרוהן, כבד שומני, הפרעות למידה והתנהגות, דיכאון, ואפילו סוגי סרטן מסוימים. לילדים המתרגלים לוותר על מזון בריא כגון פירות ירקות, דגנים מלאים וקטניות גורם סיכון משמעותי להשמנה על שלל תוצאותיה.

תוכנית הבראה לסל הקניות שלך בסופר

"כולנו יודעים מה בריא ומה לא, ועדיין לא משנים התנהגות", אומרת פרופ' אנדוולט, "נוכח מפת התחלואה, במשרד הבריאות החליטו לפעול, להגיב למציאות הקיימת ולהקל על הצרכן לבחור בחירות נבונות ובריאות יותר בחיי היומיום. כלומר לבחור בריא ולקבל מידע שיקל על הבחירה, ליישם את כל מה שהצרכן ידע ולא עשה עד היום.

לפי פרסום של משרד הבריאות, חוץ ממלחמת החורמה במזון המהיר, ייבדקו הנושאים הבאים:

* מיסוי מזון בעל ערך תזונתי נמוך
* סימון ערכים תזונתיים במסעדות
* פיקוח על מחירי מזונות בריאים
* סימון תזונתי בחזית האריזה
* פעילות תזונה בריאה במערכת החינוך

מהם הצעדים שתנקטו בפועל?

"מדובר בשורה של צעדים בשיתוף פעולה עם תעשיית המזון לשינוי הרכבי של מזון, הסברה לציבור, ואף חקיקה. כשנכנסים לרשת של מזון סופר או רשת של מזון מהיר, כמות הפיתויים היא אדירה ולכן גם אם בגדול אנחנו יודעים בגדול מה בריא ומה לא - אנחנו מתפתים לקנות דברים לא בריאים.

מחקרים רבים מצביעים על כך שפעולות אשר אינן דורשות מהלך אקטיבי מצד הציבור הן היעילות ביותר. מדינות שונות בעולם נקטו בחקיקה מקדמת תזונה בריאה, כגון הגבלת כמויות מרכיבים מסוימים במזון, סימון תזונתי של מזון ארוז ומזון הנמכר במסעדות מיסוי מזון בעל ערך תזונתי נמוך. השאיפה היא להפחית את הסוכר, המלח ושמן במזונות המתועשים. לדוגמה, בשלוש השנים האחרונות הייתה ירידה של 30% בכמות המלח בקוטג', מוצר מאוד שכיח בבית ישראלי. גם הגבלת שומן טראנס, בדומה לנעשה בארה"ב, על הפרק.

אנחנו רוצים להפוך את הבחירה הבריאה לבחירה הקלה והזולה - כשנלך לסופר - שקודם כל נמלא את העגלה בדברים הבריאים - לחם מדגן מלא, קטניות דגנים מלאים, פירות וירקות ודגים. כמובן שהרעיון הוא שאלו יהיו נגישים מבחינת מחיר. אנחנו רוצים לעשות סימון בחזית האריזה - כבר היום ללחם העומד בדרישות - דל בנתרן, עשיר בסיבים ודל קלוריות יש תו מיוחד של תוכנית "אפשריבריא", המקדמת אורח חיים פעיל ובריא ומעודדת שינוי התנהגות בריאותית. נרצה להרחיב לקטגוריות מוצר נוספות".

האם יש שיתוף פעולה מול משרדים אחרים?

בוודאי. בימים אלו מחילים את חוק תזונה בריאה בבית ספר, שיאפשר סביבה בריאה יותר, ללא מכונות שתייה וחטיפים בשטח בית הספר, ותוך פיקוח על התפריט בקפטריות או קיוסקים הפועלים בתוך מוסדות החינוך. כמו כן יש תוכניות לימוד בנושא תזונה בריאה, המסר שאנחנו רוצים להעביר מבחינה חינוכית הוא שחטיף ושתייה מתוקה אינם אוכל, אנשים לא מבינים שבשקית צ'יפס יש ארוחה שלמה מבחינת קלוריות, אבל אין בו כמעט ערכים תזונתיים חיוניים.

תזונה בריאה. אילוסטרציה: שאטרסטוק

מה בנוגע לכך שחלק מהמוצרים הבריאים אינם זולים?

"מדובר בנושא שמערב מספר משרדי ממשלה. בעיקרון בישראל אין מע"מ על פירות וירקות, ויחסית לאירופה אינם יקרים, אך עדיין לצערנו לא נגישים לכל ישראלי. אנחנו נפעל לקדם הוזלה של מוצרים אלו, כפי שפעלנו בנושאים אחרים - למשל פיקוח על מחירי הלחם".

לסיכום, איך נראית בעינייך הארוחה המושלמת?

"ההמלצה היא להעדיף לאכול בבית - אכילה של אוכל המוכן או מבושל בעיקר ממזון לא מעובד טבעי, אכילה משפחתית ליד שולחן והעדפת התזונה הים תיכונית שמכילה: ירקות ופרי בכל ארוחה, דגנים מלאים, קטניות, לחם מדגן מלא, מוצרי חלב דלי שומן או תחליפיו, ביצים, דגים, מעט בשר ושתייה של מים, תה, קפה וחליטות".

בואו לדבר על זה בפורום הרזייה ללא דיאטה.

תאריך מקורי : 30/04/16

# data[].attributes.attachment_link.title
מזון מהיר, שינוי איטי

# data[].attributes.attachment_link.description
טרי ובריא: איך לאחסן ירקות? אמרו שלום לג'אנק פוד, המהפכה של משרד הבריאות בדרך: סימון מוצרים, פיקוח על מחירים ומרכיבים תזונתיים ושורה של צעדים שנועדו לעזור לנו לאכול יותר בריא רגע לפני שעם ישראל ציין את חג הפסח, שהדבר האחרון שאפשר לומר עליו הוא שחסר בו אוכל, מינה שר הבריאות יעקב ליצמן את חברי הוועדה לרגולציה מקדמת תזונה בריאה.

# data[].attributes.headline
אושרה תרופה חדשה 

# data[].attributes.subject
אושרה תרופה חדשה 

# data[].attributes.body
ידיעה חדשותית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - אושרה תרופה לסיסטיק פיברוזיס

# data[].attributes.attachment_link.description
תרופה חדשה אושרה ע"י FDA לטיפול במחלה חשוכת המרפא; בבריטניה נערך ניסוי פורץ דרך בתרפיה גנטית, שיאפשר פיתוח טיפול חדש עד שנת 2020

# data[].attributes.headline
כמה זמן תחכו בתור לניתוח? 

# data[].attributes.subject
כמה זמן תחכו בתור לניתוח? 

# data[].attributes.body
חדשותי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - כמה זמן תחכו בתור לניתוח?

# data[].attributes.attachment_link.description
539 ימי המתנה ליישור אף בסורוקה, 336 ימים לניתוח שקדים במאיר, ו-301 ימים תחכו לניתוח כפתורים בפוריה. משרד הבריאות מגלה איפה תיכנסו הכי מהר לחדר הניתוח?

# data[].attributes.headline
המתת חסד: אין אור בקצה המנהרה 

# data[].attributes.subject
המתת חסד: אין אור בקצה המנהרה 

# data[].attributes.body
פולו אפ לאירוע אקטואלי + ראיון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
רפואה משפטית וביטוח

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - המתת חסד: אין אור בקצה המנהרה

# data[].attributes.attachment_link.description
המקרה של משפ' שטלריד, שבו האב הביא כנראה למותה של בתו החולה והתאבד, מעורר מחדש את הדיון בקדושת החיים מול כבוד האדם

# data[].attributes.headline
תסחיף מי שפיר: קווים לדמותו

# data[].attributes.subject
תסחיף מי שפיר: קווים לדמותו

# data[].attributes.body
פולו אפ וראיון עם מומחה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - תסחיף מי שפיר: נדיר וקטלני

# data[].attributes.attachment_link.description
הריון ולידה: מדובר בסיבוך קשה שבו חודרים מי השפיר לדם היולדת או לריאותיה. הדבר מוביל לקריסת מערכות ולמוות. גורמי הסיכון: גיל מעל 35 וניתוח קיסרי

# data[].attributes.headline
לידת בית: כך תעשו זאת נכון

# data[].attributes.subject
לידת בית: כך תעשו זאת נכון

# data[].attributes.body
ראיון עם מיילדת בית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - לידת בית: כך תעשו זאת נכון

# data[].attributes.attachment_link.description
בעקבות הדיווח של בית חולים "וולפסון" על תינוקת שנולדה בלידת בית ונקלעה למצוקה נשימתית, הנה כל מה שצריך לדעת כדי ללדת בבית בצורה טבעית ובטוחה

# data[].attributes.headline
איך בוחרים מומחה לניתוח פלסטי?

# data[].attributes.subject
איך בוחרים מומחה לניתוח פלסטי?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כירורגיה פלסטית ורפואה אסתטית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - בחירת מומחה לניתוח פלסטי

# data[].attributes.attachment_link.description
אמריקאית צעירה מתה מסיבוך נדיר בניתוח שאיבת שומן, שבחרה לעשות במרפאה מפוקפקת בחו"ל. גם בישראל, לא חסרות מלכודות. איך תבחרו רופא מומחה?

# data[].attributes.headline
חיידק המזגנים: בלי פאניקה

# data[].attributes.subject
חיידק המזגנים: בלי פאניקה

# data[].attributes.body
כתבת טיפים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - חיידק המזגנים: בלי פאניקה

# data[].attributes.attachment_link.description
בעקבות מותו של תינוק מהמחלה, הנגרמת מרסס של מים מזוהמים, מסביר ד"ר אפי הלפרין שמדובר במקרה נדיר. בדר"כ גורם החיידק למחלה קלה דמוית שפעת

# data[].attributes.headline
חצבת: אז למה הורים לא מחסנים?

# data[].attributes.subject
חצבת: אז למה הורים לא מחסנים?

# data[].attributes.body
פולו אפ + ראיון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - חצבת: למה הורים לא מחסנים?

# data[].attributes.attachment_link.description
לא רק בדיסנילנד: גם בישראל פורצות לפרקים מחלות שכמעט שכחנו מקיומן. מדוע זה קורה ומה אפשר לעשות נגד הורים שלא מחסנים? ד"ר גיל צ'פניק מסביר

# data[].attributes.headline
בחן את עצמך: חטאי בריאות 

# data[].attributes.subject
בחן את עצמך: חטאי בריאות 

# data[].attributes.body
כתבה + שאלון פלייבאז

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - בחן את עצמך: חטאי בריאות

# data[].attributes.attachment_link.description
לקראת יום הכיפורים יצאנו לבדוק מי צריך לכפר על הרגלי בריאות והגיינה בלתי נסלחים: הפצת מחלות, מקלחות לא ממש תדירות ובתים שלא זכו למגע של מגב

# data[].attributes.headline
הפסקת הריון: הוועדה תחליט 

# data[].attributes.subject
הפסקת הריון: הוועדה תחליט 

# data[].attributes.body
כתבה ביקורתית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - הפסקת הריון? הוועדה תחליט

# data[].attributes.attachment_link.description
מבט בוחן: נושא ההפלות בישראל מוסדר על פי חוק משנות ה-70', המחייב כל אשה לעבור הליך ביורוקרטי מייגע כדי לקבל שוב את הזכות להחליט על גופה ועל חייה

# data[].attributes.headline
לאן נעלמה רנה זלווגר? 

# data[].attributes.subject
לאן נעלמה רנה זלווגר? 

# data[].attributes.body
ראיון עם מומחה לכירורגיה פלסטית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - לאן נעלמה רנה זלווגר?

# data[].attributes.attachment_link.description
הרשת סוערת סביב השינוי שעברה השחקנית ההוליוודית, והכירורג פלסטי פרופ' דניאל האובן מגלה אילו טיפולים עברה: הזרקות בשפתיים, הסרת שומן בעפעפיים ומילוי סנטר

# data[].attributes.headline
שבץ מוחי: בעקבות אשפוזו של פרס

# data[].attributes.subject
שבץ מוחי: בעקבות אשפוזו של פרס

# data[].attributes.body
הסבר על המחלה, ראיון עם מומחה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - שבץ מוחי: בעקבות אשפוזו של פרס

# data[].attributes.attachment_link.description
הנשיא לשעבר, שמעון פרס, עבר אירוע מוחי קשה. ד"ר גיא רפאלי, מצנתר מוח מסביר איך נמנע שבץ מוחי, מי נמצא באוכלוסיית הסיכון ואיך נזהה התקף ברגע האמת?

# data[].attributes.headline
לרזות בלי לרעוב

# data[].attributes.subject
לרזות בלי לרעוב

# data[].attributes.body
ראיון עם מומחיות בתחום התזונה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctors - לרזות בלי לרעוב

# data[].attributes.attachment_link.description
לא, זה לא נדמה לכם ככל שאתם מנסים יותר לרזות, אתם חוזרים מהר יותר למשקלכם הישן. דיאטות לא מאוזנות מזיקות לגוף ולנפש, ולא יעילות לטווח ארוך