# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aikuisten ruoka-allergia on suhteellisen harvinaista. Noin 2-5 prosenttia suomalaisista aikuisista saa ruoka-aineista allergiaoireita, jotka eivät liity siitepölyallergiaan. Kuitenkin myös siitepölyallergiat saattavat aiheuttaa ristiallergiaa ruoka-aineille.

Lasten ruoka-allergiat paranevat usein kouluikään mennessä. Ruoka-allergiaa esiintyy 5-8 prosentilla suomalaisista lapsista.

Ruoka-allergia diagnosoidaan altistuskokeella. Lisäksi apuna voidaan käyttää laboratoriokokeita. Mitään ruoka-ainetta ei tarvitse varmuuden vuoksi välttää, jos allergiaa ei ole todettu. Olemme kuitenkin koonnet sivuillemme tietoa allergiaa aiheuttavista ruoka-aineista.

Ruoka voi aiheuttaa myös muita kuin allergisia oireita. Esimerkiksi laktoosi-intoleranssi, keliakia ja toiminnalliset vatsavaivat sekoitetaan usein allergiaan.

Allergikon ruokavalio on aina yksilöllinen ja riippuu allergian voimakkuudesta. Voimakkaita oireita aiheuttavaa ruokaa on syytä välttää ehdottomasti, mutta lievästi allergisoivia ruokia saattaa pystyä syömään oireiden rajoissa. Pahimmassa tapauksessa allergisoivan ruuan syöminen voi aiheuttaa anafylaksian.

Allergisille henkilöille ruokaa laittavien on hyvä perehtyä elintarvikkeiden allergiamerkintöihin. Myös ravintoloiden tulee tarjota tieto annosten sisällöstä ja mahdollisista yliherkkyyttä aiheuttavista ainesosista.

Ruoka-allergianeuvonta

Pirkanmaan Allergia- ja Astmayhdistyksen valtakunnallinen ruoka-allergianeuvonta vastaa ruoka-aiheisiin kysymyksiisi. Yhdistyksen verkkosivuilla on myös paljon käytännön vinkkejä ja tietoa ruoka-allergiselle.

Ruokaohjeet Erimenu.fi -palvelusta

Etsi ruokavalioon sopivat reseptit Pirkanmaan Allergia- ja Astmayhdistyksen Erimenu.fi -palvelusta. Erimenun sisältöä voi suodattaa yleisimmillä ruokavalioilla: gluteeniton, maidoton, laktoositon, vähälaktoosinen, munaton ja soijaton. Palvelusta voi etsiä tietoa eri ruokakategorioilla.

Ruoka-ainesanastot

Erimenun sivuilta voit ladata ruoka-ainesanastot suomeksi ja ruotsiksi matkustamista varten. Sanastoissa on käännökset eri ruoka-aineiden nimille suomesta tai ruotsista useille eurooppalaisille kielille. Sanastot eivät ole Allergia-, iho- ja astmaliiton julkaisuja eikä liitto vastaa niiden sisällöstä.

Keliakiaa?

Tutustu aiheeseen osoitteessa www.keliakialiitto.fi.

Sivua päivitetty: 14.5.2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Aikuisten ruoka-allergia on suhteellisen harvinaista. Noin 2-5 prosenttia suomalaisista aikuisista saa ruoka-aineista allergiaoireita, jotka eivät liity siitepölyallergiaan. Kuitenkin myös siitepölyallergiat saattavat aiheuttaa ristiallergiaa ruoka-aineille. Lasten ruoka-allergiat paranevat usein kouluikään mennessä. Ruoka-allergiaa esiintyy 5-8 prosentilla suomalaisista lapsista. Ruoka-allergia diagnosoidaan altistuskokeella. Lisäksi apuna voidaan käyttää laboratoriokokeita. Mitään ruoka-ainetta ei tarvitse varmuuden vuoksi välttää, jos allergiaa ei ole todettu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ruoka-aineallergiat ja yliherkkyys | Ruokatieto Yhdistys

# data[].attributes.attachment_link.description
Pavut, kananmuna, kala, porkkana, tomaatti ja omena ovat tavallisimpia ruoka-aineallergioiden aiheuttajia. Elimistö puolustautuu vieraita aineita, myös allergiaa aiheuttavia aineita, vastaan muodostamalla vasta-aineita. Vasta-aineet vapauttavat elimistössä erilaisia välittäjäaineita, jotka aiheuttavat allergian oireet, kuten ihottumaa tai silmäoireita. Allergiaoireet saattavat ilmaantua välittömästi ruokailun jälkeen tai 2 - 4 tunnin kuluttua ruokailusta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lasten ruoka-allergiat

Ruoka-allergiat ovat tavallisimmin pienten lasten vaiva. Lapsilla epäillään ruoka-aine allergiaa useammin kuin niitä todellisuudessa on, eikä ruoka-allergioiden määrä ole tutkimuksien mukaan lisääntynyt väestössä. Jos erityisruokavalio katsotaan tarpeelliseksi, tulee sitä noudattavan lapsen ruokavalion monipuolisuus ja ravitsemuksellinen riittävyys arvioida yhdessä lapsen vanhempien kanssa neuvolassa tai lääkärin vastaanotolla. Lapsen ruokavaliota ei tulisi koskaan rajoittaa turhaan.

Gluteeniherkkyys ja muut ajankohtaiset ruokavaliot

Kaikilla ruokavalinnoilla on perustelunsa, miksi ihmiset niitä noudattavat. Avasimme joitakin viimeaikaisia ruokavalintoja ravitsemusnäkökulmasta. Tutustu gluteeniherkkyyteen, hiilihydraattitietoiseen ruokavalioon sekä Välimeren ruokavalioon. Tutustu ajankohtaisiin ruokavalioihin "

Ravitsemustrendit

Uusien trendiruokavalioiden kerrotaan usein olevan se paras ruokavalio laihduttamiseen tai terveyden edistämiseen. Jos syöminen on retuperällä, tärkeintä olisi pyrkiä pysyvään elämäntapamuutokseen pikaratkaisujen hakemisen sijaan. Lisää ravitsemustrendeistä "

# data[].attributes.attachment_link.description
Erityisruokavalioita noudatetaan nykyisin entistä enemmän. Osalla lapsista saattaa olla erilaisia allergiaruokavalioita, kun taas toisilla erityisruokavalion taustalla voi olla esimerkiksi uskonnollisia tai aatteellisia rajoituksia. Yleisimpiä erityisruokavalioita ovat esimerkiksi laktoositon tai gluteeniton ruokavalio. Erilaiset kasvisruokavaliot ovat usein nykyään jo yksi vaihtoehto siinä missä sekaruokavaliokin.