# data[].attributes.body
Lind:  Naerukajakate saabumine ja lahkumine toimub pika aja jooksul ja oleneb ka sellest, millal merel jää sulab. Kevadel saabuvad nad Eesti lääneossa palju varem kui sisemaale ning ka viimaseid linde võib sügisel näha mere ääres. Nad hajuvad talveks kogu Euroopasse laiali ja kindlaid rändeteid neil ei ole. Mõned naerukajakad jäävad talveks ka siia.
Kuhu linnud suunduvad?: Sügisel linnud lendavad soojalemaale ja kevadel nad lendavad Eestisse tagasi Fakt: mõned linnud lennu ajal surevad ära miks? ,sest mõned on haiged ja surevad.
Palju meil linde peatub?: nt: kured, haned, luiged, kuldokkad, räästad, pääsukesed, jne
Oht lindudele: Mõned linnud lennu ajal surevad ära miks? ,sest mõned on haiged ja surevad.

# data[].attributes.body
Eluviis: Merikotkas eelistab veekogudelähedasi elupaiku, enamasti on nendeks kuuse-segametsad ja männikud.
Toitumine: Merikotkas toitub veekogudel elavaist loomadest.
Oht: Tema häirimine ja kahjustamine on seadusandlusega rangelt keelatud.

# data[].attributes.body
Eluviis: Jääkoskel on levinud põhjapoolkera okas- ja segametsade vööndis ning Kesk-Aasia mäestikes. Eestis on jääkoskel rohukosklaga võrreldes laiemalt levinud, lisaks Lääne-Eesti saartele ja Eesti põhjarannikule võib teda leida ka Võrtsjärvel ja mujalgi Lõuna-Eesti veekogudel.

Toitumine: Jääkoskel toitub nagu rohukoskelgi kaladest, mis paneb tema liha maitseomadustele kenakese põõna.
Oht: Looduskaitse alla ei kuulu.

# data[].attributes.body
Toitub: Tiir toitub väikestest kaladest, putukatest ja ussidest. Ta näeb kalad 3m kõrguselt.
Oht: Rebaste jäämine saartele.

# data[].attributes.body
Eluviis: Maailmas on kormorani levila väga lai ulatudes Põhja-Euraasiast Lõuna-Aafrika ja Austraaliani, osa linde on kodu leidnud ka Põhja-Ameerikas.

Oma pesapaikadesse saabuvad nad paaridena, mis moodustuvad ilmselt kogu eluks. Meelispaikades pesitsevad nad suurte kolooniatena koos. Koos ehitavad emas- ja isaslind suure pesa. Selle kõrgus on kuni meeter.
Toitumine:  toimub ka hilisem munade haudumine.
Oht: Looduskaitse alla ei kuulu.

# data[].attributes.body
Eluviis: ehkikalakajakas on peamiselt rannikute lind, pesitseb ta viimasel ajal üha sagedamini sisevetel: suurematel järvedel ja rabalaugastel.
Toitumine: kalakajaka enda toiduks on kalad, raiped, konnad, ussikesed, hiired, aga ka kahjurputukad, kelle hävitamisega toob inimestele kasu.
Oht: Looduskaitse alla ei kuulu.

# data[].attributes.body
toitumine:Ta toiduks on väikesed molluskid ja vähilised. Ta avab molluskite karbid osavalt oma terava noka abil.
Eluviis:Põhilisteks elupaikadeks on vee lähedal paiknevad klibu- ja Kalakajakas asustab mererannikut ning suuri jõgesid ja järvi. Eestis elab ta peamiselt saartel ja rannikul, kohati massiliselt, siseveekogudel seevastu vähe, kuid viimasel ajal on ta sagedamini hakanud pesitsema rabalaugstel liivarannikud või madalad rohtunud ning kariloomade poolt kõvaks tallatud rannaäärsed alad.
Oht: Inimese suhtes on meriski väga ettevaatlik, teda lähedalt vaadelda on küllaltki raske.

# data[].attributes.body
Toitumine: ahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas. Eestis elutseb haha alamliik Somateria mollissima mollissima. Haha varasem nimi oli eiderhani. Murdepärased nimed on ahk, kahk, lann, oodutaja, vaagalind.
Eluviis: Hahk on jaheda kliima lind ja on levinud Põhja-Euraasias. Eestis leiab hahka eelkõige Lääne-Eesti saartel ja teda leidub ka Põhja-Eesti rannikualal.
Oht: Haha põhivaenlaseks on kajakad.

# data[].attributes.body
Lamekarp toitub eranditult vetikatest ja bakteritest. Ta on inimestele toiduks.

# data[].attributes.body
Villkäppkrabi sööb kõige mida kätte saab, noorena rohkem taimi aga vana krabi põhiliselt teisiloomi, ka kalu kui kätte saab. Ta on ka inimestele, lindudele jne söögiks.

# data[].attributes.body
Merikilk on tursa ja võldaslate toiduks. Merikilk sööb loomi, mis asuvad samas liigis. Veel ta sööb teise loomi jäänused.

# data[].attributes.body
Mida ohustab:Looduslikke vaenlasi viigerhülgel Läänemeres ei ole. Noori poegi võivad ohustada kotkad.
Toitub: Viigerhüljes toitub peamiselt kaladest. Vähem tarvitab ta vähilaadseid ja limuseid.
Eluviis: Poegib pärast 9…10 kuulist tiinust veebruari lõpus või märtsis jää peal olevas lumekoopas või mõnes muus varjatud kohas. Sinna jääb ta kuuks ajaks.

# data[].attributes.body
Eluviis: Hallhüljes on Läänemere suurim imetaja.
Toitumine:Ta toitub peamiselt kaladest (tursk, lest, lõhinlased, heeringlased).
Eluviis: Täiskasvanud isahüljed on pikkus üle 2meetri ja 300 kilo. Neid ohustab eelkõige elukeskkonna reostamine.

# data[].attributes.body
Jõekarplaste väikesed pihtvastsed ehk glohiidid parasiteerivad mõnda aega kalade lõpustel ja nahal, toitudes kalade kudedest. Karbid filtreerivad veest hõjuvaid osakesi: fütoplanktonit detriiti ehk hõljumit, lagunevat orgaanilist ainet. Rannakarpe kasutatakse erinevates toitudes mida inimesed söövad.

# data[].attributes.body
Meririst on üks vähestest söödavatest ainuõõsseliikidest. Meriristi, söödavad ropileemid ja mõningaid neile lähedasi karikloomi püütakse Jaapanis ja Hiinas tuhandeid tonne aastas. Nähtavasti sööb ta igasugust loomset ainest mis on piisavalt väike ,et suusagarate karvade külge kinni jääda.

# data[].attributes.body
Zooplankton ehk loomhõljum. Ka väiksema loomhõljumiga on inimene mõnel määral tegemist teinud tegelikult juba pikemat aega. Näiteks kaugel Kagu-Aasias, Laoses Muan Naongi külas tarbivad inimesed ühte aerjalgsete liiki toiduks, püüdes neid isevalmistatud võrkudesse ning keerates bambuselehe sisse. Zooplankton toitub vees leiduvast hõljumist ja detriidist ehk pudemest, ja on ise toiduks paljudele teistele veeloomadele ja -putukatele

# data[].attributes.body
*Angerjas on siirdekala
*Ta elab magedas vees. *Tavaliselt on angerjas ½–1½ m pikk, harva kuni 2 meetrit.
Ta kaalub kuni 4–6 kg.

# data[].attributes.body
On mage vee kala. Kaalub 10 kg. Maksimaalne pikkus lõhel on 1,5m ja mass võib ulatuda 46k g-ni. Ta ei ole loodus kaitse all. Lõhi ohustab välja püük. Lõhi sööb putukavastatest.

# data[].attributes.body
Välimus: Haugil on nooljas keha, mis on natuke külgedel lamenenud. See võimaldab välkkiireid kohaltsööste saagi haaramiseks.
Rahvapärased nimetused: Havi, aavi, avi, purikas, purik.
V ärvus: Haugi värvus sõltub keskkonnast, keha on selja pealt tavaliselt rohekas-sinakas, mis muutub allapoole minnes üha heledamaks, kõhualune on valge.Haugi hambad on suunatud sissepoole
Keha mõõtmed: Haugi tavaline suurus on 50–100 cm, aga ta võib olla üle 150 cm pikk ja üle 35 kg raske. Vangistuses võib haug elada kuni 30 aasta vanuseks.
Välimus:  Suur, eri värvi
Kaal:  0,3 ; 2,5 kg, suurimad isendid võivad olla isegi 20 kg.
Kehakuju:  Pikk
Elupaik:Elab järvedes ja aeglase vooluga jõgedes, ka riimvees.
Toitumine: Röövkala. Haug sööb ahvenaid, kiiski, viidikaid, latikaid, suuremad isendid isegi konni, pardipoegi ja pisiimetajaid.
Sigimine: Haug koeb madalas kuni 0,5 m sügavuses vees suurveest üleujutatud luhtadel. Marja hulk on 2170 tuhat, marjatera läbimõõt 2,3; 2,4 mm.
Vaenlased:
Tähtsus inimesele:
Huvitav lugu:

# data[].attributes.body
Nad on erinevad kalad. Paljudes roogades asendatavad omavahel, nii nagu näiteks haugi ja koha saab omavahel asendada. Võib-olla vürtsikilu ei tule räimest just see, mis kilust endast. Kõige lihtsam on jah kõhu alt katsuda, libistada näpuga saba poolt pea poole. Kilu kõhujoon on terav, ajab kidad vastu.

# data[].attributes.body
On röövtoiduline: sööb peamiselt räime, kilu, ka lesta ja oma nooremaid liigikaaslasi. Esimesel kahel eluaastal toitub peamiselt koorikloomadest ja hulkharjasussidest. Tursk elab soolases vees.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud lestad toituvad limustest ja väikestest kaladest. 1 ja 2 aastased lestad toituvad peamiselt surusääsklaste vastsetest ja pisivähilist, elab mageda vees. Lesta ohustab väljapüük.

# data[].attributes.headline
Kilu: toitub valdavalt selgrootutest ja elab soolases vees.  Intetsiivne välja püük.

# data[].attributes.subject
Kilu: toitub valdavalt selgrootutest ja elab soolases vees.  Intetsiivne välja püük.

# data[].attributes.body
Ta on kuni 17cm pikk

# data[].attributes.body
Räim: väike räim toitub planktonist aga suurema toituvad ogalikest ja nad  elab soolases vees. Intetsiivne välja püük. keskmine räim on 15 cm