# data[].attributes.body
Jõgi & Krabi (2011) Raamat õppimisest
Jõgi, Larissa; Karu, Katrin (2004). Täiskasvanu õppimine kui koolituse probleem. Õppimine mitmes vaatenurgast : [artiklid] = Learning : different perspectives / koostanud ja toimetanud Airi Liimets, Viive-Riina Ruus (130−140).. Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus. (Tallinna Pedagoogikaülikooli toimetised. A, Humaniora = Acta Universitatis Scientiarum Socialium et Artis Educandi Tallinnensis. A, Humaniora; 24).
Mõrja (toim.) (2011) Koolitaja käsiraamat
Andragoogika taskuteamik
https://www.hm.ee/sites/default/files/tark_ja_tegus_rahvas_2015_2018_final.pdf
https://www.hm.ee/sites/default/files/9_taiskasvanuhariduse_programmi_2017-2020_eelnou_1.pdf
https://www.hm.ee/sites/default/files/strateegia2020.pdf

# data[].attributes.body
Kolm meest (vanuses 23-50) ja seitse naist (vanuses 27-50)
1. Millised on täiskasvanud õppija eripärad?
- õpib mõtestatumalt, sest uuesti õppimine on teadlik valik ja see mõjutab elu päris korralikult (4)
- vabadus ise valida, mida õppida (2)
- keskendumisvõime parem (2)
- analüüsioskus ja asjade kokkuviimine on parem (2)
- vastuvõtlikkus infole on kriitilisem
- allikate kriitiline valik
- meeldib ka mänguline lähenemine
- ootused koolitajale on suured
- majanduslik olukord (eriti päevaõppes õppimiseks)
- õppimises on kordusi

2. kuidas kujuneb õpimotivatsioon täiskasvanueas?
- õpib teades, et ta seda reaalselt kasutab, töökohast lähtuvalt reaalne vajadus (4)
- uudishimu
- edasiarenemise vajadus
- vajadus püsida konkurentsis
- teine valdkond, mis pakub hasarti
- back-up plaan
- pole enam impulsiivne ja piisavalt tülikas, et muuta – järelikult väga vajalik inimese enda jaoks
- tööandja tunnustus teiste kolleegide ees enesetäienduse eest

3. millised on õpibarjäärid ja miks tekib õppimisele vastuseis?
- eelmisele õppimisele on pikk vahe jäänud: liiga erinevad õppekavad lõpetatud, mugavustsoonist välja võtmine, liiga võõrad meetodid (nüüd palju kaasamist, grupitöid) (4)
- töö takistab (tasuline, pole otseselt tööga seotud) (3)
- ajapuudus, puhtalt füüsiliselt (2)
- vähe eneseusku
- teiste vähene usk
- tahad, aga ei saa, sest konkurents suur ja ei läbi konkurssi – ei ületa lävendit
- informatsiooni ja õppimisvõimaluste raske leidmine infoküllusest
- käitutakse kui lapsega, sest ülejäänud õppijad on hilisteismelised
- trots, kui koolitajad on vanuseliselt nooremad

# data[].attributes.body
1. Funktsionaalse lugemisoskuse tase (mehed)

2. Kõrgharidus -  õpitud oskusi ei kasutata-vajata tööl või on need omandatud viisil, mis on liialt eksamikeskne ning reaalse eluga seostamata.

3. Täiskasvanute tööturuvalikud on suuresti seotud teismeea haridusvalikutega, mis hakkavad alates põhikooli lõpetamisest mõjutama õppurite jagunemist kutse- ja üldkeskharidust pakkuvate õppeasutuste vahel

4. Teadlikkuse puudumine

5. Eesti keele mittevaldamine

6. Digitaalse õppevara kasutamise oskus

7. Ühiskonnas väljakujunenud hoiakud suunavad õppijaid valima „naiste ja meeste erialasid“

8. Võimaliku vastuseisu õppimise suhtes võib tekitada äratundmine, et igasugune õppimine ei tee harituks ega pärja tarkusega

# data[].attributes.body
1. Õppekeskkond on turvaline ja toetav.

2. Õppijate huvi on haaratud optimaalselt keerukate ja relevantsete teemade ning ülesannete kaudu. Eelduseks on, et teemale lähenetakse probleemi või küsimuse põhjal, materjali esitatakse loogiliselt, julgustatakse kriitilist reflektsiooni ja ollakse avatud ootamatutele mõttekäikudele.

3. Õppimine baseerub õppijate kogemustel.

4. Õppija enesejuhtimist toetatakse.

5. Õppimine puudutab nii mõistust kui südant. Tuleb toetada narratiivide, sümbolite, ettekujutust ja fantaasiat nõudvate küsimuste ning kindlate tegutsemisskeemidega.

6. Õppelaenu võimalikkus ja paindlikkus

7. Paindlikud õppevormid

8. Õppetegevusele eelnevate tegevuste süsteemsusest ja põhjalikkusest

9. Õpimotivatsiooni tõstab õpitava kohene kasutamine õppetunni käigus. Motivatsiooni toetamiseks andke ka infot võimalike ergutuste või sanktsioonide kohta. (ibid)

10. Õpimotivatsiooni vähendab vale või olulise veaga meetodi kasutamine ei täida seatud eesmärk.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud peavad tegema ise valikuid selle osas mida nad õpivad

Õppimine on valikuline ja ennastjuhtiv. Mõjutatud ka eelnevast koolikogemusest.

Täiskasvanueas on on õppijal võime mõelda dialektiliselt, võime rakendada praktilist mõtlemist, võime mõista/aru saada oma mõtlemisest (metakognitsioon) ning võime kriitiliselt reflekteerida.

Osalt täiskasvanud õppijad käituvad nagu õpilased ehk ei võta vastutust ja ootavad, et õpetajad neid juhiks. Samas on neil raske arvestada autoriteediga õpetaja näol.

Täiskasvanu õppimine on individuaalne ja eeldab vastutust oma elu üle

Kui õppimine vastab ootustele ja vajadustele, siis täiskasvanu õppimine võib viia mitmekesisele ja laialdasele arenguni.

Täiskasvanute õppimine on keeruline, mitmemõõtmeline ja pidevalt jätkuv protsess, mis sisaldab uute tõlgenduste ja tähenduste loomist, oma kogemustele avatud olemist, oritenteeritust enda arengule ja avatust oma käitumise ja iseenda muutmisele.

Mida vanem on täiskasvanud õppija seda rohkem õpib ta endale.

Täiskasvanud õppijal on koolituse suhtes kõrged ootused ning koolitajat usaldatakse rohkem kui iseennast.

# data[].attributes.body
Õpibarjääriks:
ebaturvalisus, nt keskkond, kus inimene ei julge eksida.
ebaturvalisus välises keskkonnas (nt töö kõrvalt või kardetakse kaotada oma töö vms)

Takistavaks teguriks oleks liiga palju tegevusi. (ebaturvaline keskkond) Lisaks takistuseks on stigmad ja stereotüübid,nt et töötatakse 17 aastat ühe tööandja juures.

# data[].attributes.body
Soov muutuda.
Tal on õpivajadus.

Motivatsioon on Georgi arvates kunstlikult välja mõeldud termin. Alternatiiviks "õpivajadus" ehk vajadus muutuda või vajadus luua muutus enda sees või väljas.
Põhiküsimuseks: Milleks on mul seda vaja?
ehk siis eesmärgistatud vajaduse täitmine.

# data[].attributes.body
Puudub eesmärgistatus, et miks ta seda õpib
Kriitilise mõtlemise ja reflektsiooni puudumine

# data[].attributes.body
Soov, vajadus muutuda. Vastuolu kes ja kus ma olen ja soovitud seisund, kuhu ma tahan jõuda või kelleks ma tahan hakata. See vastuolu motiveerib millist muutust tahab.

Mis motiveerib alustama?
emotsionaalne otsus või nt tugi väljastpoolt (mentor, koolitaja, kriitiline sõber)

# data[].attributes.body
Muutuste mitte vastu võtmine.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud õppija mitte tunnustamine ja tema terviklikkusega mitte arvestamine.
Vaba ruumi mitte tajumine.
Sisendi ja stiimuli puudumine. Ohustav keskkond.
Inimene ise ei ole valmis õppima ja harjumusi muutma.

# data[].attributes.body
Keskkond, kus on hea olla. Mingi stiimul, mida sa hetkel vajad.
Väljakutse, põnevus, saavutus, eneseületus.
Eesmärgipärane vabadus.

# data[].attributes.body
Kiiresti muutuv elu, töökohtade teisenemine, huvid ja võimalused. Rõõm õppimisest, iseenda mõistmine. Sotsiaalsed tegurid: suhtlemine, meelelahutus, vastuste otsimine.

# data[].attributes.body
Eelnev kogemus on nii tugev ja uus kogemus tundub võõras. Käitumismustrid.
Situatsioonide tajumine.
Õppija isiksus, sotsiaalkultuuriline - väärtused, kontekst.

# data[].attributes.body
Muutused, emotsionaalsed tegurid, kognitiivsed (valesti õppimine), sotsiaalsed õpibarjäärid.

# data[].attributes.body
Sisemised tegurid - enesearendamine..
Välised tegurid - majanduslikud, kollegiaalsed ootused, kogemuste vahetamine, kontaktide loomine.

# data[].attributes.body
Vajadus lahendada probleeme ja väljakutseid. Teha midagi paremini. Tunnetab, et tema toimimisviisid ei tööta või on puudulikud. Uued karjäärivalikud.

# data[].attributes.body
väljakujunenud identiteet

kogemuste pagas,

orienteeritud probleemide lahendustele,

mõtestatumad kogemused,

rollide täitmine sotsiaalses sfääris.

# data[].attributes.body
Ühiskonnakorralduse tõttu, elukestva õppe variant. Sotsiaalne surve  -tööealise inimese ...

# data[].attributes.body
Täiskasvanud õppija on see, kes võtab vastutuse oma õppimise eest. See ei sõltu vanusest.
Kui käitumine ja hoiakud vastavad sellele, et:
1. teeb teadlikke valikuid,
2. seab eesmärke,
3. tugineb kogemusele,
4. teeb valikuid vastavalt vajadusele.
5. teistega arvestav,
6. õpib grupis, oskab koos teistega õppida,
7.näeb teiste inimeste kogemust kui enda õpikogemust, samas toetab ka teiste kogemusi, 8. teeb teadlik valiku kas individuaalne või grupis õppija

# data[].attributes.body
Kokkupuutunud nii noortega kui ka täiskasvanutega. Töö täiskasvanutega. Õppinud andragoogikat, hea mõistmine, mis on sihtgruppide eripärad.

# data[].attributes.body
Pigem mitte noored, vaid täiskasvanud keskealised. Töötavad kõrgharidusega inimesed. Pikaajalised töötud ja vanemad inimesed. Palju vabatahtlikke.

# data[].attributes.body
1. Koolitajaks kujunejad. Eraettevõtted, avalikud sektorid, kolmandad sektorid, sisekoolitajad.

2. Andragoogika bakaüliõpilased. 8 aastat tegelenud.

3. Noorsootöötajad. Nende roll õppimise toetamisel

4. haridustöötajad (alusharidus ja õpetajad)

# data[].attributes.headline
Miks jõuab täiskasvanud õppija seisu, kus ta ei taha õppida?

# data[].attributes.subject
Miks jõuab täiskasvanud õppija seisu, kus ta ei taha õppida?

# data[].attributes.headline
Mis motiveerib täiskasvanut õpiprotsessi lõpuni viima?

# data[].attributes.subject
Mis motiveerib täiskasvanut õpiprotsessi lõpuni viima?

# data[].attributes.headline
Milliste sihtgruppidega on Teil tööalased kogemused?

# data[].attributes.subject
Milliste sihtgruppidega on Teil tööalased kogemused?