# data[].attributes.headline
Алгоритм перевірки зображень

# data[].attributes.subject
Алгоритм перевірки зображень

# data[].attributes.attachment_link.title
На що звернути увагу під час перевірки фотографій

# data[].attributes.body
• На сайті images.google.com натисніть на значок із зображенням фотоапарата, завантажте фотографію.
• Знайдіть зображення в інтернеті.
• Визначте, де розташована українська хата, зображена на фото.

# data[].attributes.body
За допомогою сервісу зворотного пошуку TinEye знайдіть фото й визначте, чи обробляли його у фотошопі, інше.

# data[].attributes.headline
Словник термінів

# data[].attributes.subject
Словник термінів

# data[].attributes.headline
Медіадрайвер

# data[].attributes.subject
Медіадрайвер

# data[].attributes.attachment_link.title
"МедіаДрайвер" - твій навігатор у світ медіа

# data[].attributes.attachment_link.description
"Незабаром усі мешканці Землі будуть на зв'язку одне з одним" - так починається книга голови ради директорів компанії Google Еріка Шмідта та засновника і директора наукового центру Google Ideas Джареда Коена "Новий цифровий світ. Як технології змінюють державу, бізнес і наше життя". Представники інтернет-гіганта

# data[].attributes.headline
Детектор медіа

# data[].attributes.subject
Детектор медіа

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
детектор медіа

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
журналистика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
украинское телевидение

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рейтинги телеканалов

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
журналістика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українське телебачення

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
рейтинги телеканалів

# data[].attributes.attachment_link.title
Детектор медіа. Watchdog українських ЗМІ

# data[].attributes.attachment_link.description
Детектор медіа - українське інтернет-видання про медіа від команди Наталії Лигачової

# data[].attributes.headline
Навчальний серіал

# data[].attributes.subject
Навчальний серіал

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодня в інтернеті з'являються тисячі й тисячі новин, але далеко не всі вони правдиві. Як відрізнити трушну інформацію від фейку? Насправді, це дуже легко! Го...

# data[].attributes.headline
Сім критеріїв, як вибрати хорошого експерта

# data[].attributes.subject
Сім критеріїв, як вибрати хорошого експерта

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
руководитель проекта VoxCheck

Експерти бувають різні. Ми виділили три поширені типи:

блогери, іноді журналісти, чия думка з певної теми цікавить медіа. Їхні знання з політики чи економіки можуть бути як поверховими, так і досить глибокими. Але зазвичай вони самоучки;

менеджери фірм, консультанти, вузькопрофільні спеціалісти. Вони можуть працювати в інвестиційній сфері, банках, рекламі. Тобто справді займаються певною сферою;

аналітики, що працюють в аналітичних центрах і досліджують певні теми - зазвичай, теоретичні. Наприклад, користь асоціації України з ЄС або вплив підвищення податків на економіку.

Ми рекомендуємо звертати увагу на такі критерії під час верифікації експерта.
1. Резюме: освіта та кар'єра
Пошукайте резюме експерта онлайн, бо науковці досить часто викладають у вільний доступ чи публікують на власних сайтах. Також погугліть, чим займався експерт раніше, скільки працює у своїй сфері, щоб уявити як давно експерт "в темі".

Також можна поцікавитися освітою експерта. Хоча в наш час не обов'язково мати профільну освіту, щоб у чомусь розбиратися. Якщо експерт має профільну освіту, це очевидна перевага на користь його професійності.
2. Місце роботи експерта
Завжди варто поцікавитися місцем роботи експерта. Навіть якщо на його фейсбук-сторінці вказаний дослідницький центр, це не означає, що такий заклад справді існує. Або що в цьому аналітичному центрі працює ще хтось, крім самого експерта.

Також будь-який аналітичний центр створює аналітичні звіти та роздає коментарі. Частину з них організації вигідно викласти онлайн, у публічний доступ. Так вона підтверджує свій авторитет. Знову ж таки: якість коментарів може бути невисокою, але про це поговоримо пізніше.

Також експерти можуть працювати у великих компаніях. Це також може бути вчитель як експерт із питань освіти або лікар, якщо потрібно прокоментувати медичну реформу. В таких випадках думка лікаря або вчителя є суб'єктивною, тож варто на це зважати.
3. Власники дослідницьких організацій
Як і у випадку ЗМІ, прозорість структури власності та фінансування дуже важливі. Більшість дослідницьких центрів в Україні отримують фінансування з чотирьох джерел:

грантові кошти. Це гранти від урядів різних країн (в основному західних - ЄС, США). А ще від благодійних фондів, заснованих видатними філантропами, що підтримують розвиток демократії в усьому світі;

державні замовлення. Це схоже на грантове фінансування з-за кордону. Але в цьому випадку дослідники фінансуються з бюджету країни. В Україні це зазвичай інститути, які підпорядковуються Академії наук України;

комерційні проекти на замовлення бізнесу;

благодійні внески населення. Наприклад, власне благодійні внески чи спільнокошт.

Хороші експертні центри завжди вказують, звідки вони отримали фінансування, та публікують річну звітність на своєму сайті. Так роблять VoxUkraine, CASE Ukraine та інші.
4. Наукові дослідження або статті
Справжні експерти досить часто працюють у дослідницьких центрах, мають наукові ступені та пишуть дослідницькі роботи. А якщо експерта цитують у західних наукових роботах або його роботи публікують у великих наукових журналах, то ці роботи можна на сайті Google Scholar. Там можна подивитися кількість цитувань та публікацій автора.
5. Коло експертних тем
Що кращий експерт, то вужче коло тем він або вона коментують. Адже щоб розібратися в одній тематиці, іноді потрібні роки. Експерти, які цінують свою репутацію, завжди відмовляються коментувати тему, якої вони не знають або знають поверхово.
6. Кросчек
Якщо перед вами експерт, який давно займається певною тематикою, працює у великому дослідницькому центрі, має профільну освіту й ніколи не коментує не свою тему, то чи можна йому одразу вірити? Ні! Краще перевірити його слова, тобто зробити кросчек. Саме тут вступає в силу якість того, що каже експерт.

Ясна річ, якщо ви погано знаєте тематику, яку коментує експерт, перевірити буде важко. Але спробуйте знайти в його промовах або колонках те, про що ви знаєте або чули. Або інформацію, яку можете перевірити в гуглі. Така точкова перевірка може показати, наскільки добре експерт працює з даними та знає фактаж. Іноді корисно перевірити терміни, числа або висновки, які використовує експерт. Як бонус, так ви зможете дізнатися щось нове.
7. Риторика й категоричність
Хороші експерти завжди обережно роблять висновки, намагаються представити всі можливі точки зору та взяти до уваги всі можливі фактори. Це майже як якісна журналістика. Хороший репортер теж намагається показати різні думки та сторони, уникає засудження або підтримки.

Експерти працюють зі ще складнішими даними, ніж журналісти. Тому, щоби зробити висновок, їм часто необхідно проаналізувати дані. Реальність експертів - дуже складна та багатофакторна. Ймовірніше, вони назвуть багато різних факторів, які впливали на певний показник або явище. Але точно не скажуть щось просте й категоричне. Тому що хороший експерт обережний у висновках і не каже того, чого не може показати за допомогою даних або фактів. Він розуміє, що несе відповідальність за свої слова, адже вони можуть вплинути на життя багатьох людей.

Отже, це основні фактори, на які слід звернути увагу, якщо ви хочете дізнатися, який перед вами експерт - хороший чи поганий.

~insertother~
Фото: thejobnetwork.com
Думки, висловлені в рубриці Column, передають виключно погляди самих авторів і можуть не збігатися з позицією редакції "Детектора медіа". Тексти авторських колонок суб'єктивні та не претендують на всебічне висвітлення теми.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
журналістика

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
детектор медіа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Елена Шкарпова

# data[].attributes.attachment_link.title
(Column) Сім критеріїв, як вибрати хорошого експерта

# data[].attributes.attachment_link.description
Коли ви журналіст або просто читаєте дописи на Фейсбуку, дуже складно зрозуміти, хто є справжнім експертом із певної теми, а хто - "диванним аналітиком". В онлайн-курсі "Фактчек: довіряй-перевіряй" організація VoxUkraine та проект VoxCheck розібралися, за якими критеріями вибирати експертів, щоб не натрапити на профана.

# data[].attributes.headline
Як перевірити достовірність фотографії

# data[].attributes.subject
Як перевірити достовірність фотографії

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Автори фейкових новин призвичаїлися супроводжувати свої опуси фотодоказами. Фотофейки - це найбільш поширені види фейків. Їх спростування, з одного боку, найбільш просте, а з іншого - воно займає не менше, а іноді й більше часу, аніж вивчення текстових першоджерел з метою спростування фейкових текстових новин.

Для боротьби з фото-фейками достатньо знайти джерело або початкову фотографію та переконатися, що фото, представлене в новині, - це підробка або маніпуляція. Джерелом фото є сайт або користувач, який вперше опублікував фото в інтернеті. Відповідно, фейк, який використовує фото з іншого джерела, може вводити в оману щодо контексту, часу або місця зйомки. Наприклад, світлину п'ятирічної давності, зроблену в одній країні, маніпулятори можуть видавати за свіжий знімок, зроблений в іншій країні або в іншому контексті.

Вихідною фотографією ми назвемо знімок, який був змінений і потім використаний у фейковій новині, наприклад, знімок міг бути відредагований у графічному редакторі, обрізаний чи на нього могли бути накладені нові шари, щось домальовано, прибрано або змінено.

Ще однією важливою характеристикою фотографії є ​​місце та час зйомки, а також інші додаткові дані про те, де, коли і як була зроблена фотографія. Таким способом можна визначити, наприклад, місце зйомки - в якому місті чи країні був зроблений знімок, коли це сталося. Ці дані також можуть відповісти на питання, чи є знімок фейком, чи ні. Наприклад, якщо фотографія була зроблена в 2012 році в Хорватії, але вона ілюструє події в Україні 2019 року, то очевидно, що вона є фейковою з точки зору контексту.
Трохи теорії: що таке EXIF-формат і метадані
Кожну фотографію або інший медіафайл (звук, відео) супроводжують метадані. Це інформація, в якій містяться додаткові відомості про знімок. Метадані для фото найчастіше представлені в форматі EXIF ​​(Exchangeable Image File Format). EXIF-дані - це стандарт, призначений для зберігання інформації про фотографії. Через те, що дані в EXIF-форматі стандартизовані, існує багато сервісів і програм, які можуть ці дані прочитати.

EXIF-формат містить власне метадані про фотографію. Це дата зйомки, час, місце та безліч іншої важливої ​​інформації - від параметрів зйомки до даних про те, в якій програмі і як фото було відредаговано.

Частково вміст EXIF-формату можна побачити просто через властивості файлу - за допомогою правої кнопки миші у вікні Провідника при роботі з операційною системою Windows ці відомості будуть доступні на вкладці "Докладно". Тут можна побачити дату зйомки, час, пристрій, за допомогою якого був зроблений знімок, а також GPS-координати місця зйомки.

Труднощі роботи з метаданими
Якби метадані в EXIF-форматі були жорстко прив'язані до файлу, то проблем з ідентифікацією фото-фейків не виникало б. Досить було б просто прочитати EXIF-формат конкретного знімка і зрозуміти, де, коли і за допомогою якої техніки фото було зроблено.

На жаль, багато фоторедакторів видаляють EXIF-дані повністю або частково. Метадані в EXIF-форматі можуть видалятися і при розміщенні фотографії на сайті. Цей процес може бути здійснений зовсім не зі злого умислу, а виключно з метою "полегшення" фотографії, тобто зменшення розміру вихідного файлу. Фото, зняті на смартфон, теоретично містять EXIF-дані, в тому числі і GPS-координати. Але тільки якщо ця функція встановлена ​​в настройках камери смартфона. З урахуванням посилення тенденцій боротьби за приватність призначених для користувача даних, налаштування, пов'язані з додатковою інформацією про фото, наприклад, GPS, можуть бути відключені за замовчуванням у багатьох смартфонах.

Ще однією проблемою збереження EXIF-даних є спосіб передачі фотографії з одного пристрою на інший. Наприклад, якщо для цього використовуються месенджери, то деякі з них можуть стискати фотографії, зменшуючи їх розмір і видаляючи надлишкові відомості, зокрема, EXIF-дані. При розміщенні фотографії в соціальних мережах часто EXIF-дані теж обнуляються з метою економії трафіку.

Ще однією проблемою є те, що EXIF-дані можна легко відредагувати. Зробити це можна як за допомогою деяких фото-редакторів, так і за допомогою онлайн-сервісів, наприклад, https://www.imgonline.com.ua/.

Але і це ще не все. Не виключено, що EXIF-дані виявляться невірними, наприклад, в них будуть вказані неправильні дата і час, коли міг бути зроблений знімок, і зовсім не через злий умисел. Якщо фотографія зроблена не смартфоном, а камерою, вона могла бути скинута до стандартних заводських установок.

Все це ускладнює роботу фактчекера з фотографіями. Адже у знімка, який потрібно перевіряти, EXIF-дані можуть бути видалені або, що ще гірше, відредаговані, GPS-координати можуть не зберегтися, та й до вас може потрапити не початковий, а змінений файл.
Метадані і вихідні зображення
Аналіз метаданих є найбільш релевантним щодо вихідного зображення - саме того, яке було знято і розміщено в інтернеті з мінімальною втратою якості. Тому перед аналізом метаданих варто спробувати знайти саме цей вихідний файл. Інакше аналіз копій вихідного зображення за допомогою сайтів, про які ми розповімо нижче, може виявитися не таким ефективним.

Для цього найкраще скористатися сервісами зворотного пошуку картинок - як оновленими інструментами, які вміють працювати з соціальними мережами, так і з класичним сервісом TinEye, визнаним лідером у вирішенні завдання зворотного пошуку.

Якщо ви підозрюєте, що фотографія була зроблена в певний часовий проміжок, ви можете вказати цей період часу в налаштуваннях пошуку і таким способом відсікти з пошукової видачі безліч копій, які могли з'явитися при копіюванні фейкової світлини і новини з нею на різні сайти.
Як переглянути EXIF-дані фотографії: актуальні інструменти
Пропонуємо вашій увазі кілька онлайн-сервісів, за допомогою яких можна вивчити EXIF-дані фотографії.
Jeffrey 's Image Metadata Viewer
Сервіс працює як з фотографією, доступною в інтернеті за прямим посиланням, так і з окремим файлом.

В результаті роботи сервісу ви можете побачити такі дані: пристрій, яким був зроблений знімок, дату і координати місця, в якому ця фотографія була зроблена. Сервіс також пропонує й інші корисні відомості, що стосуються як знімка, так і його метаданих, наприклад, якість камери (число мегапікселів), часовий пояс, дату зміни фотографії.

Однак в разі, якщо EXIF-дані знімка були обрізані, то інформація з Jeffrey's Image Metadata Viewer буде вельми обмеженою.

На цьому прикладі показано фото, викачане з одного із фотобанків і відредаговане в графічному редакторі (до нього доданий напис). Сервіс вказує тільки розмір фото, інших відомостей файл із фотографією не містить.
Metapicz
Працює аналогічно попередньому сервісу і, в разі наявності EXIF-даних для фотографії, відображає їх (пристрій, його характеристики, дату зйомки). Відмінністю сервісу можна назвати те, що він може знайти дані копірайту та інформацію про автора (якщо ці відомості є в файлі фотографії). А в деяких випадках відобразити не просто координати місця зйомки, а ще й показати карту з точкою, в якій фото було зроблено.

Про кілька інших сервісів аналізу EXIF-даних ми розповімо в наступних матеріалах, присвячених аналізу фото-фейків.
Як дізнатися геолокацію фотографії
Якщо EXIF-дані містять геолокацію знімка і сервіси, які ми згадували, показують ці відомості, або ви отримали відомості з властивостей файлу, дізнатися місце зйомки буде дуже просто. Досить ввести в пошуковий рядок сервісу Google Карти GPS-координати через кому і ви отримаєте точне місце зйомки фотографії.

Наприклад, згідно з GPS-координатами, перше фото зроблено в Мюнхені, друге у Львові.

Крім того, є спеціальні сервіси, які допоможуть побачити місце зйомки, просто проаналізувавши світлину.
Photo Location
Досить завантажити фотографію на сайт і в результаті його роботи можна отримати точку на карті, в якій це фото було зроблено.

Geotag Photos Online
Працює аналогічним чином - перетягніть знімок у вікно сайту і отримаєте місце зйомки.

FreeMapTools
Ще один простий у використанні і лаконічний сервіс, що пов'язує фотографію і точку на карті, де вона була зроблена.
Pic2map
Цей сервіс вміє не тільки показувати місце зйомки і аналізувати EXIF-дані світлини, але й показувати фотографії, зроблені неподалік.

Результат аналізу EXIF ​​за допомогою цього сервісу може бути навіть більш інформативним, адже сервіс надає практично точну адресу зйомки, вказує часову зону, в якій була зроблена фотографія та інші корисні відомості.

Плагіни для браузерів
Для аналізу фотографій можна скористатися плагінами для браузерів, що допомагають аналізувати знімки. Серед них, наприклад, EXIF Quick View для Chrome, FxIF для Firefox або Fake Image Detector для Chrome або Firefox.

Ці плагіни вміють аналізувати EXIF-дані і показувати результат, вони можуть бути корисними в тих випадках, коли потрібно провести швидкий аналіз фото, розміщеного в Мережі. Однак найчастіше такі фото позбавлені EXIF-даних і для повноцінного аналізу доведеться шукати їхнє першоджерело і аналізувати за допомогою сервісів, описаних вище.

У наступних матеріалах ми розповімо про те, як дізнатися, чи було відредаговано світлину, як знаходити підозрілі деталі на знімках та поділимося іншими корисними речами, пов'язаними з верифікацією фотографій.
Автор Надія Баловсяк

# data[].attributes.attachment_link.title
Як перевірити достовірність фотографії

# data[].attributes.attachment_link.description
Автори фейкових новин призвичаїлися супроводжувати свої опуси фотодоказами. Фотофейки - це найбільш поширені види фейків. Їх спростування, з одного боку, найбільш просте, а з іншого - воно займає не менше, а іноді й більше часу, аніж вивчення текстових першоджерел з метою спростування фейкових текст

# data[].attributes.headline
Як перевірити зображення в Google

# data[].attributes.subject
Як перевірити зображення в Google

# data[].attributes.attachment_link.title
Зображення Google

# data[].attributes.attachment_link.description
Зображення Google. Найповніша система пошуку зображень у мережі.

# data[].attributes.headline
Зворотний пошук зображень за допомогою TinEye.

# data[].attributes.subject
Зворотний пошук зображень за допомогою TinEye.

# data[].attributes.headline
Виконати завдання (співвіднести терміни й пояснення до них)

# data[].attributes.subject
Виконати завдання (співвіднести терміни й пояснення до них)

# data[].attributes.attachment_link.title
Медійні поняття і терміни

# data[].attributes.attachment_link.description
утворіть пари зі слів / термінів іншомовного походження та пояснення до них.