# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'Acord constata que si bé és cert que en l'àmbit de la sensibilització contra la violència masclista la xarxa ha dut a terme accions encaminades a afavorir les bones pràctiques, també ho és que és un mitjà a través del qual algunes persones usuàries difonen valors i actituds que normalitzen el masclisme i la violència masclista. Una situació que s'agreuja si es pren en consideració que majoritàriament es difon entre un públic que està en procés de formació.

En aquest sentit, el darrer informe de Save the Children (octubre de 2021) alerta que la violència masclista es normalitza entre parelles adolescents i es repeteixen patrons i rols sexistes en les seves relacions.

El president del CAC, Roger Loppacher, ha dit que "cal combatre qualsevol contingut susceptible de mostrar menyspreu i llenguatge vexatori envers les dones".

L'informe del CAC s'ha elaborat amb una mostra de 15 vídeos publicats en la xarxa social TikTok, seleccionats segons els quatre criteris següents: registrar un nombre elevats de persones seguidores (superior a les 250.000); estar protagonitzats per adolescents o joves; tenir com a llengua d'expressió el català o castellà; i reflectir estereotips sexistes.

El nombre de visites dels 15 vídeos varia, en cada cas, des de les 463.000 dels menys popular a les 35,8 milions del més vist. En total, els 15 vídeos de la mostra sumen prop de 77 milions de visualitzacions i més de 10 milions d'interaccions positives ( m'agrada).

La primera constatació de l'informe és que la majoria dels vídeos analitzats (93,3%) ofereixen una imatge objectualitzada i sexualitzada de les dones.Així, alguns perfils centren els continguts que difonen en l'exhibició del cos d'una figura femenina com a objecte de desig que adopta actituds de submissió envers els homes. L'objectualització de les dones també es reflecteix en la mesura que les figures masculines que participen en els vídeos les redueixen a les seves parts erògenes i s'hi refereixen en termes exclusivament sexuals.

Una segona dada és que en més de la quarta part dels vídeos de la mostra (26,7%) la reducció de les dones a objectes sexuals s'acompanya de la transmissió de missatges vexatoris i de menysteniment.

Un exemple de l'estereotip d'home-seductor i dona-seduïda es pot trobar en un dels vídeos (amb 806.300 visualitzacions) en què un tiktoker compon una cançóon es descriu com a "caçador" mentre que qualifica a les dones de "trofeus":

"Entro a la disco está lleno de gatitas, estoy buscando cuál es mi favorita. Soy un cazador, todas me vigilan, mira esa nena, hoy la pongo fina. [ Mou la pelvis simulant l'acte sexual.] Otro trofeo directo a mi vitrina."

La tercera constatació de l'informe és que el 13,3% dels vídeos seleccionats vehiculen un missatge explícit de superioritat masculina en posar de manifest una percepció de la dona com a propietat de l'home.

Un exemple es troba en un dels vídeos (amb 8,2 milions de visualitzacions) en què s'aconsella grapejar el cos de la dona com a senyal de possessió davant d'altres homes:

I, en quart lloc, l'informe assenyala que en una part dels vídeos de la mostra (el 13,3%), a partir de les lletres de les cançons que configuren l'àudio, es transmet un model sexoafectiu basat en la dominació masculina i que normalitza la violència masclista.

Aquest model de dominació apareix vinculat, de manera simulada, amb l'ús d'armes de foc en sincronies de llavis de cançons on una veu masculina explicita que exerceix violència física envers les dones o bé les compara amb animals en un context sexual. Un exemple de la primera consideració apareix en un dels vídeos de la mostra (amb 3,7 milions de visualitzacions):

Tú ya conoce' el refrán, -frán, -frán, -frán, -frán

En concret, una característica de TikTok és una funcionalitat en les eines d'edició que permet afegir sons, diàlegs i cançons als vídeos que es publiquen. D'aquesta manera, un àudio del catàleg de la xarxa social pot ser l'origen de la creació d'un vídeo i convertir-se en tendència donant lloc a múltiples vídeos que reprodueixen o versionen el contingut original.

Aquesta facilitat de viralització crea fenòmens com el d'un vídeo amb més de 30 milions de visualitzacions que vincula les relacions afectivosexuals amb la violència i que registra més de 360.000 vídeos diferents dins la xarxa social que fan ús del mateix àudio.

Val a dir que la pràctica de la sincronia d'aquestes cançons (i la imitació per part d'altres persones usuàries) es realitza en un context d'amplíssima difusió dels videoclips originals de les cançons utilitzades, amb audiències de desenes de milions de persones en plataformes i xarxes socials: un dels continguts que formen part de la mostra supera els 200 milions de visualitzacions.

L'informe Presència de continguts a TikTok que perpetuen la transmissió d'actituds i valors masclistes va ser aprovat, per 2 vots a favor i 1 abstenció, en el Ple del CAC.
Acord 95/2021 d'aprovació de l'Informe Presència de continguts a TikTok que perpetuen la transmissió d'actituds i valors masclistes

# data[].attributes.attachment_link.title
El CAC alerta sobre continguts a TikTok que presenten les dones com a objectes sexuals i que poden contribuir a normalitzar la violència masclista

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Acord constata que si bé és cert que en l'àmbit de la sensibilització contra la violència masclista la xarxa ha dut a terme accions encaminades a afavorir les bones pràctiques, també ho és que és un mitjà a través del qual algunes persones usuàries difonen valors i actituds que normalitzen el masclisme i la violència masclista.

# data[].attributes.headline
Dinàmiques per a treballar a l'aula del grup de treball PFI

# data[].attributes.subject
Dinàmiques per a treballar a l'aula del grup de treball PFI

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Servei de Programes de Qualificació Professional Inicial

# data[].attributes.headline
Dossier estadístic per donar a conèixer les desigualtats que viuen les dones i nenes a Catalunya el 2022

# data[].attributes.subject
Dossier estadístic per donar a conèixer les desigualtats que viuen les dones i nenes a Catalunya el 2022

# data[].attributes.attachment_link.title
L’Institut Català de les Dones publica un dossier estadístic per donar a conèixer les desigualtats que viuen les dones i nenes a Catalunya el 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
L’Institut Català de les Dones publica un dossier estadístic per donar a conèixer les desigualtats que viuen les dones i nenes a Catalunya el 2022

# data[].attributes.headline
Debat sobre la cançó BZRP Music Sessions #53

# data[].attributes.subject
Debat sobre la cançó BZRP Music Sessions #53

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La canción, que en menos de 16 horas tiene más de 32 millones de visualizaciones en YouTube, ha desatado un debate en redes sobre la solidaridad de género y el desamor

Shakira asiste a la proyección de 'Elvis' durante el 75º festival anual de cine de Cannes, el 25 de mayo de 2022. Foto: VITTORIO ZUNINO CELOTTO (GETTY IMAGES) | Vídeo: EPV

Cuando Shakira y Piqué anunciaron su separación el pasado mes de junio, después de 12 años juntos y dos hijos en común, Milan y Sasha, en redes sociales empezaron a circular memes que decían que nada ha unido tanto a Latinoamérica como el apoyo a Shakira en su tusa.

La barranquillera lo ha agradecido después de ver que canciones cómo Te felicito y Monotonía, que también hacen alusión a su expareja, encabezan la listas de reproducciones de casi todos los países de Suramérica. "¡Gracias a toda mi gente! Cada vez que tuve un agujero en el pecho, fueron ustedes quienes con su cariño y comprensión me ayudaron a repararlo", escribió después de lanzar Monotonía. Y este martes, no iba a ser la excepción.

Esta mañana, la periodista Vanessa de la Torre en W Radio le pedía a sus oyentes sus opiniones sobre la nueva canción de Shakira con Bizarrap, que en menos de 16 horas tiene más de 32 millones de visualizaciones en YouTube. Los cientos de comentarios de los oyentes no se hicieron esperar: "Shakira, mi reina del shade. Dios te bendiga", "Una diosa épica espectacular". A lo que otra respondió: "Mi reina. Espectacular, invita al empoderamiento de la mujer".

Por su parte, la exreina de belleza Gabriela Tafur escribió en sus redes: "Yo valgo por dos de 22, cambiaste un Ferrari por un Twingo, cambiaste un Rolex por un Casio, damn Shak". Hasta el caricaturista Vladdo hizo referencia a la canción de moda: "Tremenda canción de Shakira, junto a Bizarrap. Y no le rebajó la muenda a Pique", comentó en redes.

Las decenas de tuits que volvían a Shakira y su canción tendencia en varios países, eran de mujeres entre los 20 y 30 años que se consideran fuertes y empoderadas, pero sobre todo, que no van a dejarse manipular nunca más por un hombre en una relación de dependencia. Y ahora, por supuesto, escucharán a Shakira, si es que no lo hacían antes.

"Cambiaste un Ferrari por un Twingo, un Rolex por un Casio" o "las mujeres ya no lloran, ahora facturan", son algunas de las frases de la canción más citadas en redes. El tema ha tenido tanto impacto que hasta la página oficial de relojes Casio decidió cambiar la descripción de sus relojes en redes y ahora dice: "Quizás no seamos un Rolex, pero al menos no nos han dejado por Clara Chía".

Shakira siempre ha utilizado las letras de sus canciones para hablar de su vida privada, y en algunos casos desahogarse sobre sus anteriores parejas. Por ejemplo, antes de terminar con el argentino Antonio De la Rúa la barranquillera, le dedicó Lo que más, del disco Sale el sol. Por su parte, la experta en Shakira, la escritora colombiana Amalia Andrade, explicó en sus redes el machismo y clasismo que hay en los comentarios de la gente que le decía a la cantante que dejara de cantar sobre su expareja y fuera al psicólogo.

"Si supieran cuánto clasismo y machismo hay en el comentario de mejor que vaya a terapia. Claro, porque lo decente es hacer duelos sin mucho ruido y porque cantar de desamor es estar loco o llamar la atención. Además, aseguró que si fuera un hombre el que hubiera hecho la canción no se le juzgaría. "Es de gente divinamente llorar y pasar desamores en soledad y dignamente. Y si es mujer, aún más necesario. Los hombres, ellos, sí pueden cantar sus desamores como les venga en gana, en rap o en balada. Siendo Luis Miguel o The Weeknd", decía Andrade en Twitter.

El año pasado, otro colombiano había sido tendencia por otra s ession de Bizarrap hecha con el cantante puertorriqueño Residente, con un rap en donde atacaban a J. Balvin. Y ahora llega Shakira con la session 53, donde, en la línea de Residente, despelleja a Piqué.

Sin duda, Shakira (Barranquilla, Colombia, 45 años) es la estrella más grande que ha contribuido a las BZRP Music Sessions. En su primera entrevista, tras romper con Piqué, la cantante aseguraba a la revista Elle que se encontraba en "una de las horas más difíciles y oscuras" de su vida. Además, explicaba que para ella, escribir música era "como ir al psiquiatra" y su "tabla de náufrago". Unas palabras que dejan ver que la artista va a utilizar sus canciones para contar cómo ha vivido la separación y los motivos que les llevaron a tomar la decisión.
Suscríbase aquí a la newsletter de EL PAÍS sobre Colombia y reciba todas las claves informativas de la actualidad del país.
Está por ver qué pasará con la custodia de sus dos hijos y cómo será la futura vida de cada uno de ellos. Aunque parece que llevan caminos muy separados: él con deseo de quedarse en España y ella de mudarse a Estados Unidos. Será en los juzgados dónde se decidirá todo en caso de que no lleguen a un acuerdo.

Más información

# data[].attributes.attachment_link.title
Sororidad, feminismo y venganza: los debates que ha generado la nueva canción de Shakira

# data[].attributes.attachment_link.description
La canción, que en menos de 16 horas tiene más de 32 millones de visualizaciones en YouTube, ha desatado un debate en redes sobre la solidaridad de género y el desamor Cuando Shakira y Piqué anunciaron su separación el pasado mes de junio, después de 12 años juntos y dos hijos en común, Milan y Sasha, en redes sociales empezaron a circular memes que decían que nada ha unido tanto a Latinoamérica como el apoyo a Shakira en su tusa.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/CocEMWdc7Ck

# data[].attributes.headline
Vols compartir algun recurs o activitat per a ampliar aquest padlet?

# data[].attributes.subject
Vols compartir algun recurs o activitat per a ampliar aquest padlet?

# data[].attributes.body
Envian's l'arxiu, enllaç o material al correu:
igualtatfp@xtec.cat
Gràcies per les vostres aportacions!

# data[].attributes.body
#amblanostramirada8m
#Som8deMarç
#SomCorresponsables

# data[].attributes.headline
5 dones de l’àmbit tecnològic que has de conèixer

# data[].attributes.subject
5 dones de l’àmbit tecnològic que has de conèixer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La presència de les dones en camps com la ciència i la tecnologia continua, malgrat els avenços que ha fet el món, sent menor. La bretxa entre sexes posa de manifest una desigualtat històrica i la constant invisibilització de fites femenines aconseguides al llarg dels temps. Aquest mes volem incidir en la problemàtica de la falta de referents femenins dins del món de la tecnologia i la ciència.

Iniciatives com #NoMoreMatildas, per exemple, volen posar de manifest precisament aquesta invisibilització de la presència femenina en la ciència i la tecnologia, i planteja què hauria passat si els grans científics de la història haguessin estat dones. Un projecte que vol posar el focus sobre la importància dels referents femenins, recuperant gran figures de la ciència i la tecnologia per a portar-les als llibres de text.

Nosaltres us presentem un recorregut vital i professional de cinc dones catalanes que en uns sectors (i en un món) liderats per homes, destaquen en la seva labor. En camps com la informàtica, la robòtica o la divulgació científica, les protagonistes encarnen la tenacitat i la creativitat, ja sigui proposant nous formats, visibilitzant el talent d'altres o apostant per nous mètodes de recerca i experimentació.
Anna Navarro. D'Olot a Silicon Valley
També coneguda en l'àmbit laboral com a Anna N Schlegel és actualment una de les dones més influents en la indústria tecnològica mundial. El passat 2020, la revista Analytics Insight, li va otorgar la distinció de Dona més influent en el món de la tecnologia per la seva trajectòria professional i la seva tasca de visibilització a través de l'ONG Women in Technology.

Nascuda a Olot l'any 1968, la seva facilitat per les llengües la porta a llicenciar-se en Filologia Alemanya i Anglesa a la Universitat de Barcelona. Compagina els estudis amb la feina a l'aeroport del Prat, dins de la companyia British Airways. Aquesta experiència laboral li brinda l'oportunitat de traslladar-se a San Francisco. La precarietat de la nova posició en l'aerolínia la porta a un altre capítol vital, aquesta vegada com a emprenedora.

La catalana crea una companyia especialitzada en serveis de traducció i internalització d'empreses, l'anomena The San Francisco Translating Company. Anys més tard fa el salt a l'àmbit TIC de la mà de la multinacional Cisco. Encadena tasques de globalització dins del sector tecnològic en altres importants empreses com ara Xerox, VeriSign, VMWare, Acclaro.

Al 2007 entra a l'empresa on porta més de deu anys treballant en la globalització de productes i l'emmagatzematge de dades de grans corporacions i governs. Actualment és la vicepresidenta d'aquesta casa amb seu a Silicon Valley i lidera un equip nombrós i heterogeni. L'abast de NetApp arriba a més de 140 països i recull les dades d'empreses com Cern, Pfizer i Apple. L'executiva explica les claus per tal de fer créixer una empresa més enllà de l'entitat nacional. Posa de manifest la importància de la llengua i de la personalització en aquest procés d'externalització.

Precisament sobre això dedica un llibre que publica l'any 2016 i que es converteix en una referència obligada per aquells empresaris o estudiants que vulguin entendre les estratègies per dur un negoci al següent nivell. L'obra es titula Trully Global i actualment s'està ampliant.
Mariona Valls. Mons virtuals extraordinaris
Aquesta jove catalana s'ha convertit en tota una experta en la creació d'experiències innovadores i divertides a través del videojoc. Llicenciada en el Grau mixt de Belles Arts, Dibuix i Disseny, Valls ha treballat en diverses disciplines creatives com el patronatge i la il·lustració. També ha compaginat el desenvolupament del seu talent amb la docència d'art dedicada a infants. Del seu treball final de grau neix el projecte Psychotic Girls, embrió de la futura saga de jocs Psychotic Adventures.

L'any 2012 va cofundar un peculiar estudi independent de videojocs i experiències interactives: Mango Protocol. El seu currículum ja compta amb tres títols inclosos a la saga Psychotic Adventures: MechaNika, Agatha Knife i Colossus Down. Tots ells compatibles amb els dispositius Nintendo Switch, PS4, Steam i Xbox One. Al web oficial també hi trobem una línia de merchandising que inclou samarretes i una pack coleccionista amb peluixos, pins i un mini còmic. Tot plegat segueix una estètica meticulosa que juga amb la dissonància forma naïf i contingut pervers.

Valls dirigeix el departament artístic a Mango Protocol: s'ocupa d'homogeneïtzar tots els inputs finals que el jugador veurà. D'aquesta manera procura que la feina dels seus treballadors es tradueixi en una peça amb entitat. A banda de dirigir aquesta secció, també s'encarrega del distintiu disseny d'escenaris i de personatges. El punt diferencial de la proposta de la catalana és aquest particular univers dibuixat completament a mà que denota autenticitat.

També ha realitzat simposis sobre la seva experiència en el món del videojoc a universitats i esdeveniments com El País con tu futuro i Gaming Ladies, entre d'altres. La seva feina s'ha vist recompensada amb el guardó FemDevs dels Indie Developer Burger Awards 2019 i el premi a millor artista de DeVuego l'any 2020. En un món tan masculinitzat com el dels videojocs, és important que es coneguin figures com la de Mariona Valls, que crea un referent per a altres noies que vulguin dedicar-s'hi.
Carme Torras. Robots aliats
Carme Torras (Barcelona, 1956) és novel·lista, investigadora, professora, doctora en informàtica i matemàtica. El llibre Brains, Machines, and Mathematics de Michael Arbib va ser el tret de sortida de la seva carrera després de concloure els seus estudis en matemàtiques. Tant li va colpir l'obra que es va posar en contacte amb l'autor i va viatjar fins Massachusetts l'any 1981 per coneixe'l i estudiar amb ell. Allà es van dedicar a investigar la implementació de models neuronals a dipositius amb intel·ligència artificial.

La seva principal aportació resulta l'anàlisi d'un tema ben curiós i d'actualitat, la roboètica o els aspectes morals que intervenen durant la creació de maquinària amb autonomia. Al tornar a Catalunya, Torras es volca en aquest camp i avui en dia dirigeix un grup d'investigació que estudia els anomenats robots assistencials. Aquests obren una nou camí en l'ajuda a persones amb problemes de mobilitat, ja que poden dur a terme tasques automatitzades com plegar roba o vestir.

El seu extens currículum se centra en la docència a la Universitat Politècnica de Catalunya i en la investigació a l' Institut de Robòtica i Informàtica Industrial. També és membre d'un grapat d'associacions, entre elles la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i la Societat Catalana de Ciència-ficció i Fantasia. Dedica gran part de la seva trajectòria a la producció d'articles i llibres vinculats a la ciència ficció. Entre les seves obres més celebrades trobem La mutació sentimental de 2008 i Enxarxats de 2017. Per últim destaquem el servei prestat a la comunitat científica mitjançant una important tasca editorial en revistes sobre robòtica, sent vicepresidenta de publicacions de la IEEE Robotics and Automation Society, i actualment com a editora d' IEEE Transactions on Robotics.
Meritxell Bautista. Fibra autòctona
L'empresària de Montcada i Reixac (1978) és la cofundadora de Fibracat, l'empresa de telecomunicacions que vol fer la competència a gegants com Vodafone, Orange i Telefònica. La seva formació acadèmica en Turisme i Dret dista del seu recorregut professional com a comercial per a diferents multinacionals. Comença a treballar ben d'hora per l'empresa d'electrodomèstics Whirlpool mentre estudia. Més tard, treballa com a Directora de Marketing i Product Manager a Group Merloni fins que marxa a Madrid a ocupar la posició de Key Account dins d' LG Electronics Espanya. A la capital s'ocupa de la gestió de grans comptes en l'àrea de direcció comercial.

L'any 2014 abandona la posició que té en aquesta multinacional coreana i s'embarca en el projecte familiar Fibracat on fa de C hief Marketing Officer. Gràcies al seu contacte professional amb companyies altament competitives, Bautista aconseguiex crear una marca reconeixible i eficient. Aquesta aposta per un control absolut en tot el procés de comercialització des del servei, passant pel preu i l'atenció al client. L'empresa, que ofereix un tracte de proximitat, té la seu a Manresa, i el seu equip directiu està ocupat per un 60% de dones. D'aquest projecte també neix la plataforma de televisió Fibracat TV de la qual l'empresària catalana n'és la presidenta. Aquest mitjà amb una forta presència femenina prioritza temes com l'art digital i les noves tecnologies.

Recentment ha rebut el Premi 2020 de la International Women's Entrepreneurial Challenge Foundation en reconeixement a la seva feina d'impulsar l'ocupació de les dones en llocs de responsabilitat i la visibilització de les mateixes dins del sector TIC. També col·labora activament en iniciatives solidàries com ara Invulnerables, Càritas Manresa i Fundació Santa Clara. Podeu veure la seva intervenció durant la jornada eWoman Girona l'any 2019.
Núria Salán. Captació de talent
Núria Salán neix a Barcelona l'any 1963 i esdevé docent, investigadora, escriptora i una gran impulsora de l'enginy femení en l'àmbit tecnològic. La catalana es llicencia en Ciències Químiques i es doctora en Ciència dels Materials i Enginyeria Metal·lúrgica, llavors enceta la seva tasca com a docent a la Universitat Politècnica de Catalunya. Actualment és la presidenta de la Societat Catalana de Tecnologia i compagina aquest càrrec amb la publicació de llibres. També participa en diferents iniciatives per promocionar carreres de dones tècniques. Ajuda a tota una nova generació de futures professionals estimulant vocacions i fent de mentora a escoles i instituts.

Una de les principals fites de Salán és la de reivindicar la necessitat de celebrar les conquestes femenines en un sector purament masculí. Ja sigui mitjançant projectes com ara Autèntics, del Punt Avui, el Programa Dona de la UPC, ponències Ted Talks o sent Coordinadora Acadèmica del Programa de Gènere de la UPC. Reclama la importància dels models, l'ús d'un llenguatge no sexista i la lluita front les desigualtat de gènere. En reconeixement a la seva tasca social, la Fundació Orange li otorgà l'any 2017 el premi Mujer y Tecnología.

Té publicats una cinquantena d'articles de recerca sobre recobriments tècnics, acers inoxidables i demés materials. Destaquem la seva col·laboració en volums científics i tècnics de la UPC com ara Fractura dels materials (2002) i també la seva obra fora de l'àmbit científic, amb títols com El curs de gestió de l'estrès (2011) i El sabàtic (2013). També ha participat en la traducció dels volums Des de la meva realitat i Jr. Ciència i Enginyeria de Materials.
Judith Trench

# data[].attributes.attachment_link.title
5 dones de l'àmbit tecnològic que has de conèixer

# data[].attributes.attachment_link.description
La presència de les dones en camps com la ciència i la tecnologia continua, malgrat els avenços que ha fet el món, sent menor. La bretxa entre sexes posa de manifest una desigualtat històrica i la constant invisibilització de fites femenines aconseguides al llarg dels temps.

# data[].attributes.body
Científica. https://ca.wikipedia.org/wiki/Marie_Curie

# data[].attributes.body
Tatuadora. https://ca.wikipedia.org/wiki/Maud_Wagner

# data[].attributes.body
Rapera d'Afganistan. https://ca.wikipedia.org/wiki/Sonita_Alizadeh

# data[].attributes.body
Chef
https://es.wikipedia.org/wiki/Carme_Ruscalleda

# data[].attributes.body
Pilot de moto. https://ca.wikipedia.org/wiki/Ashley_Fiolek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ashley Fiolek ( Dearborn, Michigan, 22 d'octubre de 1990) és una expilot professional de motocròs nord-americana. En 2008, 2009, 2011, i 2012 va guanyar el campionat Motocròs de dones (WMX) corrent amb plats número 67 i 1.

Fiolek Va néixer a Dearborn, Michigan, i és sorda de naixement. L'agost de 1998, la família Fiolek es va mudar a St. Augustine, Florida per que Ashley pogués assistir a la Florida School for the Deaf and Blind, l'escola més gran d'aquest tipus als Estats Units. A l'escola, va estudiar ballet, va córrer i va jugar bàsquet. Quan Fiolek va acabar vuitè grau, els seus pares van decidir començar a ensenyar-li a la seva llar.

Quan era nina, la seva família sovint anava a la cabanya del seu avi a Wolverine (Michigan), on passejava pel bosc durant hores. Als tres anys, els seus pares li van donar una Yamaha PW50, una moto per a motociclistes molt joves. Va conduir aquest vehicle diversos anys, amb rodes d'entrenament, acompanyada dels seus pares.

Fiolek va començar a córrer als set anys. Va ser la campiona del WMX Pro Nacional en 2008 després del seu primer triomf professional al WMA Pro Nacional Hangtown. També va guanyar moltes carreres la temporada 2009, incloent Moto1 a Hangtown i ambdós Motos a Glen Helen. Va repetir el 2009 el WMX Pro National Champion acabant setena en el Steel City Raceway a Delmont (Pennsilvània), el 5 de setembre de 2009. Va acabar aquesta carrera lesionada amb una fractura de clavícula a causa d'una caiguda durant la carrera. Va guanyar el WMX Pro Nationals una altra vegada el 2011. El 2012, va xocar i va sofrir una concussió i una fractura de còccix. Va ser una DNS (Did Not Start) a High Point Raceway, Mount Morris, Pennsilvània. Després de gairebé un mes em blanc, va tornar a córrer en RedBud MX a Buchanan, Michigan, on va començar la carrera pel seu proper títol. Ashley va prendre el global en aquella i en les següents dues carreres en Washougal, Washington, i Southwick, Massachusetts. Va córrer el WMX Pro National Championship a Lake Elsinore, Califòrnia en 2012.

El 2008, va ser la primera corredora dona de motocròs a estar en la portada de la revista TransWorld Motocross. El 2009, es va convertir en la primera dona a formar part de l'equip American Honda Racing i estar nominada a un premi ESPY. El setembre d'aquest any va ser nomenada Persona Sorda del Mes per Deafpeople.com. El 2010, Ashley va publicar la seva autobiografia, Kicking Up Dirt, coescrit amb Caroline Ryder. El 2011, Fiolek i la seva moto van estar presents en un anunci de Red Bull. Va ser la sisena atleta patrocinada per Red Bull en aparèixer en un anunci per a la beguda energètica. El 2012, va estar en una publicació de la revista i va presentar una xerrada TEDx.

En 2010 Fiolek va conèixer Noora Moghaddas, una competidora de motocròs de l'Orient Mitjà, i les dues dones es van fer amigues ja que corrien i compartien objectius similars com millorar les condicions per a les dones i noies als seus respectius països. Fiolek va dir, "Noora continua en la seva cerca per ajudar el fet que les dones iranianes aprenen com muntar, córrer i siguin més fortes. Espero ser part d'aquesta important missió amb ella, de manera que ambdues puguem compartir el nostre amor pel motocròs amb persones d'altres països. És genial saber que el nostre món no és realment tan gran. Fins i tot amb cultures i llengües diferents, tots podem unir-nos i compartir alguna cosa sobre les nostres passions."

El 2009, Ashley va guanyar la seva primera medalla d'or als X Games. Això la va convertir en la primera medallista sorda dels X Games, i la campiona més jove de l'associació de motocròs de dones. Fiolek va guanyar la seva segona medalla d'or consecutiva dels X Games en Super X Women's el 31 de juliol de 2010, als X Games 16.

En 2011, als X Games 17, Fiolek va tenir un accident mentre conduïa i va quedar inconscient. Els doctors van determinar que era incapaç de competir. En 2012, va quedar fora dels X Games per segon any consecutiu després de sofrir una concussió en un accident el 2 juny en el WMX Moto 2 a Lakewood (Colorado).

Al juny del 2012, Ashley va aparèixer a Conan, sent la primera persona sorda a aparèixer al programa. Al setembre d'aquest any, va aparèixer en un episodi de Switched at Birth com Robin Swiller, una corredora de motocròs qui desenvolupa un interès en el personatge principal, Emmett Bledsoe. Aquest mateix mes, va dir a Espn.com: "aquesta és la meva última temporada en la sèrie exterior però certament no corrent! Hauràs d'esperar fins a novembre, ho sento." En 2013, va reiterar que va deixar WMX.

El 2013, va aparèixer com ella mateixa en No Ordinary Hero: The SuperDeafy Movie.

El juliol del 2014 va començar a treballar com a especialista de cinema de motocicleta per al xou Marvel Universe Live.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ashley Fiolek - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure

# data[].attributes.attachment_link.description
Ashley Fiolek ( Dearborn, Michigan, 22 d'octubre de 1990) és una expilot professional de motocròs nord-americana. En 2008, 2009, 2011, i 2012 va guanyar el campionat Motocròs de dones (WMX) corrent amb plats número 67 i 1. Fiolek Va néixer a Dearborn, Michigan, i és sorda de naixement.

# data[].attributes.body
Matemàtica, manager de la NASA
https://es.wikipedia.org/wiki/Dorothy_Vaughan

# data[].attributes.body
Enginyera informàtica, dissenyadora de videojocs
https://es.wikipedia.org/wiki/Carol_Shaw

# data[].attributes.body
Doctora en Ciències Informàtiques
https://es.wikipedia.org/wiki/Mary_Kenneth_Keller

# data[].attributes.headline
Dia internacional de les dones i les nenes en la ciència

# data[].attributes.subject
Dia internacional de les dones i les nenes en la ciència

# data[].attributes.attachment_link.title
Dones i nenes en la ciència - Biblioteca Virtual

# data[].attributes.body
Educació posa en marxa UsApps, la web app de denúncia de les situacions de violència en els centres educatius

# data[].attributes.headline
Telèfon d'atenció contra la violència masclista

# data[].attributes.subject
Telèfon d'atenció contra la violència masclista

# data[].attributes.headline
Guia de contes i novel·les per a la igualtat de gènere i la violència zero 

# data[].attributes.subject
Guia de contes i novel·les per a la igualtat de gènere i la violència zero 

# data[].attributes.headline
26 contes per celebrar amb la canalla el Dia Internacional de les Dones

# data[].attributes.subject
26 contes per celebrar amb la canalla el Dia Internacional de les Dones

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquests contes reivindiquen el rol femení dins la societat i intenten fer desaparèixer els estereotips sexistes i la discriminació, per tal d'aconseguir un canvi de mentalitat i construir un món millor. La lectura de contes és una molt bona eina per conscienciar els infants.

Les protagonistes d'aquests contes són personatges femenins amb molt de carisma, caràcter i personalitat. Aquestes protagonistes ens demostren que són molt capaces de fer grans coses.

La lectura de contes és una molt bona eina per conscienciar als infants. Espero que el recull et sigui útil.

Contes de bona nit per a nenes rebels: 100 Històries de dones extraordinàries

Elena Favilli, Francesca Cavallo | Ed. Estrella Polar

Hi havia una vegada una princesa... una princesa? No! Hi havia una vegada cent dones que van canviar el món.
De Serena Williams a Malala Yousafzai, de Coco Chanel a Frida Kalo, d'Hipàtia a Michelle Obama, aquest llibre narra les vides extraordinàries de cent dones valentes i, a més, conté les il·lustracions de seixanta artistes d'arreu del món. Científiques, astronautes, aixecadores de pesos, jutgesses, xefs... Cent exemples de determinació i audàcia per a les grans somiadores. Perquè totes les nenes haurien de créixer sabent que poden ser tot allò que vulguin ser.

Hi ha dos volums més d'aquesta col·lecció.

Salvatge

Emily Hughes | Ed. Libros del Zorro Rojo

Salvatge és el brillant debut de l'autora hawaiana Emily Hughes. Amb frescor i desimboltura ens explica la història d'una nena que viu feliç a la natura, on els óssos li han ensenyat a menjar, els ocells a parlar i les guineus a jugar. Ella és audaç, valenta i increïblement lliure. Però un dia un nou animal entra en escena, un animal estranyament semblant a ella.

La història dels bonobos amb ulleres

Turín, Adela; Bosnia, Nella | Ed. Kalandraka

Bonobos i bonobes tenien un estatus molt diferent dins el manglar a on vivien tots junts. Ells menjaven allò que elles recol·lectaven; també viatjaven, aprenien i es modernitzaven però no permetien que elles poguessin evolucionar i es burlaven del seu aspecte. Fartes d'aquest tracte, les bonobes decideixen canviar el seu destí i se'n van a viure a un altre bosc a on demostraran la seva capacitat de sobreviure, de crear i de transformar la seva nova llar en un lloc "bonic i confortable, perfumat i tranquil"; tot al contrari de quan vivien amb els bonobos. Una història fabulada que pretén posar en valor el rol femení dins la societat i eradicar els estereotips sexistes i la discriminació, per poder canviar mentalitats i construir un món millor.

Jo vaig amb mi

Raquel Díaz Reguera | Ed. Thule

A una nena li agrada un nen, però el nen no es fixa en ella, no la mira. Què pot fer? Els seus amics li aconsellen de tot: que es tregui les cues, les ulleres, el somriure, les pigues, les ales, que no sigui tan xerraire. El nen per fi s'ha fixat en ella, però, amb tant treure's coses, fins i tot han marxat els ocells del seu cap. I la nena se n'adona que ja no és ella i decideix recuperar les seves cues, les ulleres, el seu somriure, les seves pigues, les seves ales, les seves paraules...

Yo, Jane

Patrick McDonnell | Ed. Océano Travesía

Una emotiva història de la vida real que és, al mateix temps, un homenatge a una dona apassionada per la natura, Jane Goodall. Una de les científiques més conegudes i estimades de l'actualitat. Ens explica la història de Jane, una nena anglesa nascuda en el si d'una família de pocs recursos, que somia anar a l'Àfrica per conèixer els animals que ha vist en els llibres. Mitjançant la seva imaginació es trasllada fins a aquest continent en companyia d'un simpàtic mico sense imaginar que, amb el pas el temps, el seu somni es tornarà realitat.

Quan les nenes volen alt

Raquel Díaz Reguera | Ed. Beascoa

L'Adriana, La Virginia i la Martina tenen grans somnis, però la banda del senyor Nohoaconseguiraspàs els ha omplert les butxaques de pedres perquè no puguin volar.

La Martina és lleugera com una fulla al vent. De gran vol ser la millor pilot del món sencer.

L'Adriana Sempre puja els esgraons de casa seva de tres en cinc. Sap que de gran serà una súper violinista. La Virginia és silenciosa i es passa tot el dia entre llibres. Té claríssim que serà una escriptora reconeguda

Inventores i els seus invents

Aitziber Lopez / Luciano Lozano | Ed. Flamboyant

T'has fixat en tots els objectes, les màquines i els mobles que tens al voltant? Tots han estat inventats per algú. I n'hi ha molts que van ser ideats per dones: noies que, com tu, volien millorar el món. És impossible parlar de tots els invents i de totes les inventores, però aquí te n'oferim una selecció bonica i divertida. Apropa-t'hi i capbussa't en el món del progrés!

Ja en sabem molt, de tot el que han fet Ells, i ara ens toca parlar d'Elles.

Les princeses també es tiren pets

Ilan Brenman, Ionit Zilberman | Ed. Animallibres

La Laura té un dubte molt important després d'una llarga discussió a classe sobre la Ventafocs. El seu amic Marcel ha confessat que la famosa i delicada princesa es tirava molts pets. Afortunadament, son pare, a qui li agraden els llibres i les bones històries, posseeix un llibre secret de les princeses en el qual la Laura trobarà les respostes a tots els seus dubtes.

El futuro es femenino: Cuentos para que juntas cambiemos el mundo

Diversos autors | Ed. Nube de Tinta

Un volum de luxe, que reuneix les millors il·lustradores del moment, i que recull contes inspiradors sobre les situacions a què ens enfrontem nenes i dones diàriament, mostrant com els seus protagonistes les transformen per empoderar-se.

Com seria un món igualitari, un món feminista?

Les nenes seran el que vulguin ser

Raquel Díaz Reguera | Ed. Beascoa

La Violeta, la Ximena i la Martina tornen a enfrontar-se a la banda de NOHOACONSEGUIRASMAI. Per fi s'han desempallegat de les pedres que tenien a les butxaques! Però la colla del NOHOACONSEGUIRASMAI està a l'aguait i prepara un nou atac per evitar que les nenes volin lliures i felices!

Potser amb l'ajuda del senyor SIVOLSPOTS les nenes podran canviar la cançó del NO per la cançó de l'I TANT... Aconseguiran volar ben amunt? Podran ser el que vulguin ser?

Hi ha res més avorrit que ésser una princesa rosa?

Raquel Díaz Reguera | Ed. Thule

La Carlota estava farta del rosa i de ser una princesa. La Carlota no volia fer petons a gripaus per esbrinar si eren prínceps blaus. La Carlota sempre es preguntava perquè no hi havien princeses que rescatessin als prínceps de les urpes dels llops o que cacessin dragons o muntessin en globus.

Dones extraordinàries que van canviar el món

Kate Pankhurst | Ed. Anaya

Coneix la història de tretze dones extraordinàries que van aconseguir coses increïbles seguint el que els deia el cor, el seu talent i els seus somnis. Vols volar pel cel amb l'aviadora AMELIA EARHART, defensar la justícia amb la ROSA PARKS, fer grans descobriments com la MARIE CURIE, crear l'estil de la FRIDA KHALO, la COCO CHANEL o la JANE AUSTEN? Viu la teva pròpia aventura de la mà d'algunes de les dones que han ajudat a definir el món en què vivim.

Daniela Pirata

Susanna Isern, Gomez | Ed. ELKAR

En aquell mar tan llunyà també navegava Daniela, a bord de l'Aranya Saltarina, el seu petit veler. Tot i les horribles llegendes que s'explicaven, ella buscava aquell terrorífic vaixell.

Hi havia alguna cosa que desitjava amb totes les seves forces: ¡Daniela volia ser pirata del Caiman Negre!

Los cuentos que nunca nos contaron

Diversos autors | Ed. Nube de Tinta

Damisel·les que es rescaten soles, dones que salven als seus marits, reines guerreres i noies sàvies que resolen endevinalles: on estaven amagades? Aquest recull de contes populars de tot el món ens descobreix a les heroïnes que estàvem buscant. Inclou els contes de: Blancaflor, Kupti i Imani, El príncep de les tres destinacions, Lady Ragnell, La donzella guerrera, La petita cap de família, El rossinyol a la mesquita, Mulha i la Imbula, Katherine Trencanous, La nena peix, La pastora d'oques...

Versos perversos

Roald Dahl (Autor), Quentin Blake (il·lustracions) | Grup Promotor

Roald Dahl torna a sorprendre els seus seguidors amb un llibre incisiu i insidiós: un recull de sis dels contes més famosos de tots els temps, escrits en versos perversos: la Ventafocs, en Jan i la mongetera, la Blancaneus i els set nans, la Rínxols d'Or i els tres Óssos, la Caputxeta Vermella i el Llop, els tres porquets. Per descomptat, en aquest llibre sobre feminisme, cap princesa necessita que la salvin!

Dones de ciència: 50 Pioneres valentes que van canviar el món

Rachel Ignotofsky | Ed. Un Per Un Parent

Entre les pioneres que hi apareixen, podem trobar figures tan conegudes com Marie Curie i Jane Goodall, i d'altres no tan conegudes, com Rachel Carson, que ja a principis del segle XX va advertir sobre els efectes nocius dels pesticides en el medi ambient i de la creixent contaminació.

Aquesta col·lecció d'històries apassionants també inclou infografies sobre temes rellevants en camps relatius a la ciència i un glossari científic il·lustrat.

Me llamo Pecas

Raquel Díaz Reguera | d. Elkar

El/la protagonista, no sabem el seu nom, ni la seva identitat sexual, ja que en cap moment es fa explícita en l'àlbum, però sabem què és el que es planteja: Hi ha jocs de nena i jocs de nens? Hi ha roba de nena i roba de nen? Hi ha llibres per a nenes i llibres per a nens? Per què? Pigues es planteja aquesta qüestió i descobreix que tot i que tothom defineix les coses "de nenes" o "de nens" ningú sap el perquè d'aquesta distinció.

Qui diu la veritat? La versió de la princesa

Eva Sans, Montse Balada | El Cep / La Nansa Edicions

Has pensat que la llegenda de Sant Jordi pot canviar si tothom deixes de parlar? Primer va parlar el cavaller; després, el drac. I ara és el moment de conèixer la versió de la princesa. Sembla que aquesta princesa no és com ens pensàvem. El que no ens esperàvem era que fos una princesa tant diferent!

La princesa vestida con una bolsa de papel

Robert Munsch (autor), Michael Martchenko (il·lustracions) | Ed. Annick

En aquest conte els girs argumentals apareixen a diversos nivells. En primer lloc, la princesa ha de salvar el príncep. En segon lloc, la princesa és menystinguda per l'atac d'un drac. En tercer lloc, no són feliços ni mengen perdius a la fi de l'obra. La princesa Elizabeth i el príncep Ronaldo s'estimen, però aquest és atrapat per un drac. El drac ha incendiat el castell d'Elizabeth i s'ha de vestir amb un tros de paper. Tot i salvar-lo, el príncep li recrimina la seva aparença. Aquest conte critica el costumisme en els contes de fades, a les fantasies medievals i en les llegendes.

Rosa Caramel

Adela Turin (Autor), Nella Bosnia (il·lustracions) | Kalandraka

A la manada, totes les elefantes són de color rosa, menys Margarita.

Aviat descobrirà que les del seu sexe tenen prohibit fer coses reservades als mascles.

Ella no acceptarà aquesta tradició i mostrarà a les seves companyes que la igualtat no és una utopia.

La nena dels pardals

Sara Pennypacker, Yoko Tanaka | Ed. Juventud

Quan a la Xina s'ordena exterminar tots els pardals perquè es mengen gran part de les collites, la Ming-Li decideix salvar tants pardals com pugui. El valerós gest de la nena serà una lliçó per als qui no van saber veure la importància de cada espècie en el cicle de la vida.

Georgina i la Dragona

Lucía Serrano | Ed. Beascoa

Obriu bé els ulls i les orelles. Tanqueu la boca, que no hi entrin mosques. I estigueu preparats per descobrir exactament com la terrible Dragona va terroritzar un poble sencer. Com va estar a punt de menjar-se un príncep bell i delicat per a saciar la seva gana voraç. I com la Georgina, la més valenta de totes les valentes, va solucionar aquest embolic amb audàcia, ferocitat i... humor. Molt d'humor.

Elenita

Campbell Geeslin, Ana Juan | Ed. Kokinos

Elenita volia ser bufadora de vidre, igual que el seu pare. Però el seu pare va posar el crit al cel i va dir que d'això ni parlar-ne. Qui ha sentit mai parlar d'una nena bufadora de vidre? Així que a la nena no li va quedar més remei que emprendre un llarg viatge ple d'aventures només per aconseguir el seu anhelat somni.

L'Artur i la Clementina

Adela Turín (autor), Nella Bosnia (il·lustracions) | Ed. Kalandraka

Les protagonistes d'aquest conte són dues tortugues, l'Artur i la Clementina, que és casen i van a viure a la vora del llac. La Clementina inicia la nova etapa plena d'il·lusions i plans però aviat l'Artur s'encarregarà de treure-li del cap les seves idees, menyspreant els seus plans i anul·lant la seva personalitat fins que la Clementina diu prou.

La princesa rebel

Anna Kemp, Sara Ogilvie (il·lustracions) | Editorial Blume

Vet aquí la princesa Elna. N'esteu tips de sentir el conte del príncep blau? Us agradaria conèixer una princesa amb més "ganxo"? Aleshores us presentem el llibre ideal! Oblideu-vos de vestits amb llacets, casaments de somni i balls en palaus! L'Elna és tossuda i molt trapella, només vol anar a la seva i fer amistats d'allò més curioses. És la princesa rebel!

La Caputxeta forçuda

El conte de la Caputxeta girat com un mitjó, amb unes bones dosis de sentit de l'humor. La Caputxeta es troba el llop quan està de camí a visitar la seva àvia, però fins aquí la semblança amb el relat original... la Caputxeta Forçuda és molt forta i espavilada, i no necessitarà de cap caçador per parar els peus al llop i donar-li una bona lliçó
Vols recomanar algun conte? Ho pots fer afegint un comentari. Moltes gràcies 😉

# data[].attributes.attachment_link.title
26 contes per celebrar amb la canalla el Dia Internacional de les Dones - El Diari de l'Educació

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquests contes reivindiquen el rol femení dins la societat i intenten fer desaparèixer els estereotips sexistes i la discriminació, per tal d'aconseguir un canvi de mentalitat i construir un món millor. La lectura de contes és una molt bona eina per conscienciar els infants.

# data[].attributes.headline
Contes per a educar en el feminisme i viure en igualtat

# data[].attributes.subject
Contes per a educar en el feminisme i viure en igualtat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Si te parece injusto que una mujer tenga que trabajar 109 días más al año que un hombre para recibir el mismo salario que éste por realizar el mismo trabajo, si te indigna que cuando en un atasco se oigan frases como "mujer tenía que ser", si te enferma que ante una baja por embarazo los compañeros comenten "se ha cogido la baja" como si fuese algo que decide la mujer y no el equipo médico, si te pone frenético que se ridiculice la sensibilidad tachándola como "cosas de chicas", si te incomoda que no se pueda hablar abiertamente de los cambios hormonales de la mujer porque son temas "íntimos" y producen rechazo en muchos hombres... Si te indignan estas pequeñas pero importantes cosas, entonces, ¡enhorabuena! estás a punto de empezar a cambiar el mundo.

Para evitar que se perpetúen estigmas en las generaciones futuras es necesario que empecemos a educar en el feminismo a los niños de hoy. Que comprendan que no es cuestión de ser hombre o mujer sino de nuestras capacidades y habilidades, independientemente del género con el que nacemos.

La lectura empodera a los niños, les hace sentirse independientes al poder leer solitos y les permite abrir su mente a nuevos mundos y conceptos que no deberían desconocer como el amor, el respeto y el feminismo.

Los cuentos que os traemos en esta galería están pensados para ayudarnos a criar niños y niñas libres y seguros, con confianza, arrojo y valentía. Porque esas son las capacidades que tendríamos que potenciar, así como la empatía y la libertad de elección. No es fácil para muchos padres, los niños siempre nos pueden sorprender y a lo mejor alguno de nosotros no está, de momento, capacitado para gestionar que su niño quiera aprender ballet o que su niña alucine con los Monster Trucks pero ése es un problema nuestro como adultos y debemos trabajarnos para no perpetuar esos estereotipos, limitados y absurdos, en los pequeños de la casa.

Para que la igualdad sea real, las oportunidades deben ser las mismas para todos y, por eso, la lectura supone una herramienta educacional genial.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cuentos para educar en feminismo y vivir en igualdad

# data[].attributes.attachment_link.description
¿Hartos de los valores y habilidades que se les atribuyen siempre a los héroes y princesas de cuentos tradicionales? Los niños necesitan nuevos personajes a los que admirar y en los que reflejarse, la sociedad está cambiando y roles anticuados les alejan de la lectura y de la realidad de un futuro igualitario y feminista para todos.

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctor Prats - Caminem Lluny (Videoclip oficial)

# data[].attributes.attachment_link.title
el Diluvi - I tu, sols tu (Videoclip Oficial)

# data[].attributes.attachment_link.title
Clara Peya - OCEANES (Official Music Video)

# data[].attributes.attachment_link.title
Sense Sal - 'La Sortida feat. Miki Núñez' (Videoclip Oficial)

# data[].attributes.attachment_link.title
De Aretha Franklin a Rosalía: 13 canciones feministas que deberías conocer (y analizar)

# data[].attributes.attachment_link.title
ROSALÍA - A NINGÚN HOMBRE (Cap.11: Poder [Audio])

# data[].attributes.attachment_link.title
Aretha Franklin - Respect [1967] (Aretha's Original Version)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Per celebrar el Dia Internacional de les Dones, el 8 de març, destaquem alguns poemes feministes i posem de manifest la rellevància de les dones poetes.
1
'The rights of woman'

Robert Burns. Alloway (Escòcia), 1759 - Ellisland (Escòcia), 1796
(traducció: Josep Pedrals)

Mentre Europa sols mira certs actes deleteris,
la caiguda dels reis i el destí dels imperis;
mentre la xerrameca d'estadistes de broma,
fa plans i s'embarbussa citant els Drets de l'Home;
enmig del rebombori vull treure a col·lació
que hi ha els Drets de la Dona i hi cal parar atenció.
2
'8 de març'
Maria-Mercè Marçal. Ivars d'Urgell, 1952 - Barcelona, 1998
Amb totes dues mans
alçades a la lluna,
obrim una finestra
en aquest cel tancat.
3
'Frau Freud'
Carol Ann Duffy. Glasgow (Regne Unit), 1955
Senyores, només per moure conversa, diguem
que ja he vist la part que em tocava d'ocellets, membres i pius,
de cigala i d'anguila i príap i pixa, de paquet,
de la cama que en fa tres, de titola i de tita; de fet,
es pot dir que soc tan entesa en l'art de llepar el cucurutxo
com la srta. M. Lewinsky -igualment de tipa, n'estic,
del sabre de carn, la llonganissa de pagès, el tronxo,
el múscul de l'amor, la cuca de nit, punxó, escrot, carallot,
del melindro i del ciri, del macarró, del tornavís, el garrot,
el pardal de moro. Enteneu-me, no tinc res en contra
de l'escurçó a la bragueta, del millor amic de la dona,
de la pistola, la serpeta -suposo que vull dir que,
senyores, estimades senyores, el penis de mitjana- no és bonic...
la picada del seu ullet sol i envejós... te'n fa compadir...
4
'Diacrític'
Mireia Calafell. Barcelona, 1980
dona dóna dona dóna
dona dóna dona dóna
dona dóna dona dóna
dona dóna dona dóna
dona dóna dona dóna

que violent és un accent
quan no fa prou diferencia
5
'Jo vinc d'un temps perdut'
Maria Beneyto. València, 1925 - 2011
Jo vinc d'un temps perdut. Sóc mare i filla
de l'ombra omnipresent. Amb fil d'aram
tanque la intimitat que em fa una illa.
Enllà el poder del plom, la por, la fam.

[...]

Mare i filla, besàvia de la terra
i encara amb por de nàixer, i vençuda
pel dinosaure groc de la desferra,
o per sempre mai pel temps perdut perduda.
6
'Ara esdevinc jo mateixa'

May Sarton. Wondelgem (Bèlgica), 1912 - York (EUA), 1995
(traducció de Montserrat Abelló)

Ara esdevinc jo mateixa. M'ha calgut
temps, molts anys i llocs;
He estat dissolta i trasbalsada,
he dut la cara d'altra gent,
he corregut embogida, com si el Temps hi fos,
terrible i vell, i m'avisés a crits:
"Afanya't, o et moriràs abans de..."
(Què? Abans no arribi el matí?
O el final del poema sigui clar?
O l'amor segur dins la ciutat closa?)
Ara, ben quieta, ser aquí,
sentir el meu propi pes i densitat!
L'ombra negra sobre el paper
és la meva mà; l'ombra d'un mot,
mentre el pensament forma a qui el conforma,
cau pesant sobre la pàgina, se sent.
Tot es fusiona ara, s'amalgama
del desig a l'acció, de paraula a silenci,
la feina, l'amor, el temps i la cara
recollits en un sol gest
intens de créixer, com les plantes.
Tan lent com la fruita que madura,
fèrtil, despresa, i com sempre consumida
cau però no exhaureix l'arrel,
perquè tot el poema sigui i doni,
creixi en mi per esdevenir cançó;
fet així i així arrelat per amor.
Ara hi ha temps i el Temps és jove.
Oh, en aquesta hora única visc
tota jo i no me'n moc.
Jo, la perseguida que embogida corria,
Para't, para't i atura el sol!
7
'Hombre pequeñito'
Alfonsina Storni. Capriasca (Suïssa), 1892 - Mar del Plata (Argentina), 1938 8
'La confidenta'
Blanca Llum Vidal. Barcelona, 1986
Tota la teva causa té forma de dona.
Tota la teva causa parla l' idioma de la cigala
copulant per dins el pi, vora la cúpula del fruit més alt.
Tota la teva causa és una edènica tragèdia
succeïda a hores petites
en un bosc tot d'atzavares
i totes elles embocades
per les grans ratespinyades
matant la mort de la florassa
per entre el cel que't cau damunt
t'esberla el cap
t'excita tot
i et tracaleja el Nu.

Tota la teva causa és un espasme
una immensa coltellada
a la gran dama que t'encén, que és madò Màgia,
la que t'agafa, te l'esparreca,
te l'espellofa, t'escanya fort i et mor de gust...

I quan la talles... ai bell galant!
no l'has partit
l'has fet més dura
l'has enfortit
l'has fet quiasme, que s'han creuat la sang amb lluna,
que Sang i Lluna en són La Causa,
i tota
la teva causa
té forma de Tall
9
'L'humil heroisme'
Clementina Arderiu. Barcelona, 1889 - 1976
Dones, anem, que ara ve el dia,
traguem domassos a orejar:
tot ve dient que ara ja sia
l'hora que el cor poruc sotjà.
Siguem encar la dona forta,
la que tot fent l'endreçament
va vigilant per si la porta
cedia al pas d'estranya gent.
Totes tenim memòria clara
-l'avio ho contava en nits d'estiu-
d'alguna feta de suara
on alguna àvia nostra viu.
Una n'hi hagué en la meva branca
que fou heroica amb gest humil:
tingué un missatge dins sa tanca
-ai, si l'hagués l'enemic vil!-.
I estant en guerra ben encesa,
presa la vila i el portal,
passava amb tota gentilesa
amb el missatge al davantal.
I al bell damunt guarnit havia
una minestra pel marit:
- ¿On va la flora de minyonia?
- A dur el dinar, si vou servit.
10
'Ella valora escapar-se'
Margaret Atwood. Ottawa (Canadà), 1939
Puc canviar-me a mi
mateixa més fàcilment
del que puc canviar-te a tu

podria deixar-me créixer l'escorça i
convertir-me en un arbust

o tirar enrere en el temps
i canviar-me per la imatge de dona
pintada a la paret de la cova, amb l'estómac
inundat i inflat de fertilitat,
la cara feta una granadura, un
embalum, reina de les termites

o (millor) accelerar-me,
disfressar-me amb els artells
i els vels de venes porpres de les senyores grans,
fer-me artrítica i distingida
o un gir més enllà:
esfondrar-me tota jo en el teu
llit, aferrada al meu cor
i estirar el llençol nostàlgic per damunt
del meu somriure de comiat encerat

la qual cosa seria inconvenient
però definitiva

# data[].attributes.attachment_link.title
10 poemes per recitar el 8 de març [VÍDEO] | betevé

# data[].attributes.attachment_link.description
Per celebrar el Dia Internacional de les Dones, el 8 de març , destaquem alguns poemes feministes i posem de manifest la rellevància de les dones poetes. 1 Robert Burns.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Inici

2. Articles

Article

És de la Teresa Costa-Gramunt i es titula "La meva mare amb davantal", tot un cant a la igualtat, a la tendresa i a la llibertat:
Si Plató hagués cuinat
cada dia una olla de brou,
si hagués fet de mainadera
de tantes criatures de bolquers,
si hagués rentat i planxat
deu vestits com a poc,
i la muda blanca
i els llençols i les tovalloles;
si hagués fregat el trespol
agenollat a terra
com fan elles: les mares,
les germanes, les filles,
les idees s’haurien fet carn
en les seves mans cansades;
tot i així elles encara tenen temps
d’eixugar-li el front
amb les seves mans càlides com la llar de foc,
oloroses com la menta del jardí,
amables com la son del vespre
que clou un jorn atrafegat,
un dia i un altre.

Mots clau: Teresa Costa-Gramunt

Daniel Ruiz-Trillo

Edita versos.cat i és director del festival de poesia Poemestiu. Fa ràdio a Ràdio Estel. És autor del mural "Pol i de sons" i dels llibres següents:

1. Truc curt (El Carro del Sol, 1999).

2. Sal i vi (El Carro del Sol, 2000).

3. Sonets sonats (Edicions 96, 2000).

4. Decameló amb set (Rubricata, 2001).

5. Una estona de sal (Edicions 96, 2001).

6. Partícules i versos (Edicions 96, 2002).

7. Fibromiàlgia i tu (A Edicions, 2003).

8. Recer de versos (Edicions 96, 2006)

9.  Com un vals de Chopin (Paralelo Sur, 2012 ).

10. 40 plaers (Paralelo Sur, 2013).

11. Vers la llibertat (Paralelo Sur, 2014).

12. Sudokus i tu (il bosco blu, 2015).

13. Vint-i-cua (Voliana Edicions, 2016).

14. Suaus (Paralelo Sur, 2019).

15. La ruta natural (Paralelo Sur, 2020).

16. 100 idees per educar els fills (Létrame, 2022).

Ha format part de les antologies poètiques "Sac" i "Això no és una antologia", ha estat citat a Verbàlia, verbalia.com i Bloc Maragall. Escriu articles a Pares i Nens, Món Docent, Racó Català, cal.cat, D'Estil i Llengua Nacional.
Ha fet més de 45 blogs:

1. versos.cat

2. Correllengua del Guinardó

3. Dialectes

4. Literatura Catalana de Batxillerat

5. Valors Angeleta

6. Vídeos per a Tutoria

7. Angeleta Lectura

8. Poemestiu

9. Premis Poemestiu

10. Vídeos del Poemestiu

11. Aparadors del Poemestiu

12. Fotos del Poemestiu

13. Associació Cultural Poemestiu

14. Recitals diversos

15. Truc curt

16. El millor any

17. Darrutri

18. Antònia Font

19. Catalunya decideix

20. Espanya contra Catalunya

21. Celdoni Fonoll

22. Calçotada 42

23. De mar i muntanya

24. Paraula de mestre

25. Entrevista Demà

26. Vídeos indepes

27. 40 plaers

28. Vers la llibertat

29. Vint-i-cua

30. Català 2 ESO

31. Català 1 ESO

32. Festival Poemestiu

33. Establiments verbívors

34. English for us

35. Tot imés

36. 100 motius per a la independència

37. Padlet Darrutri

38. Songs for mejas

39. El lèxic del futbol

40. Les nostres cançons

41. Elena i Dani

42. 50 temes del Joan

43. Llibres en xarxa

44. Editorials en xarxa

45. Cultura en xarxa

Ha rebut els premis literaris següents: La Pinya (1993), Horta-Guinardó (1993), Marató Poètica (2012), Enjoy Barcelona (2012) i Paraules per viure (2013) .

Vés a la fitxa completa

# data[].attributes.attachment_link.title
Un poema per a les dones - Daniel Ruiz-Trillo

# data[].attributes.attachment_link.description
És de la Teresa Costa-Gramunt i es titula “La meva mare amb davantal”, tot un cant a la igualtat, a la tendresa i a la llibertat: Si Plató hagués cuinat
cada dia una olla de brou,
si hagués fet de mainadera
de tantes criatures de bolquers,
si hagués rentat i planxat
deu vestits com a poc,
i la muda…

# data[].attributes.headline
14 poemes reivindicatius que ens empenyen a fer sentir la nostra veu

# data[].attributes.subject
14 poemes reivindicatius que ens empenyen a fer sentir la nostra veu

# data[].attributes.attachment_link.title
Access denied | www.catorze.cat used Cloudflare to restrict access

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
mira ya el microdocumental de yaiza canosa

# data[].attributes.attachment_link.description
Emisión del programa GRL PWR titulado Mira ya el microdocumental de Yaiza Canosa. Todos los contenidos de TVE los tienes aquí, en RTVE Play

# data[].attributes.attachment_link.title
El feminismo contado para niños: "Érase una vez una lucha justa"

# data[].attributes.attachment_link.title
"Silenci". Curtmetratge contra la LGTBIfòbia a les aules

# data[].attributes.attachment_link.title
EL MACHISMO TAMBIÉN SE APRENDE. 25 de Noviembre #LaRinconada

# data[].attributes.headline
Les professions tenen sexe? (alumnes de la Universitat de LLeida)

# data[].attributes.subject
Les professions tenen sexe? (alumnes de la Universitat de LLeida)

# data[].attributes.headline
Dia internacional de la dona treballadora

# data[].attributes.subject
Dia internacional de la dona treballadora

# data[].attributes.headline
Pautes de detecció de violència masclista

# data[].attributes.subject
Pautes de detecció de violència masclista

# data[].attributes.headline
Vols una exposició itinerant al teu centre?

# data[].attributes.subject
Vols una exposició itinerant al teu centre?

# data[].attributes.body
L'Institut Català de les Dones posa a l'abast d'associacions de dones, ens locals, centres educatius i altres entitats i institucions un seguit d'exposicions que recuperen els sabers i els coneixements específics que les dones han desenvolupat al llarg de la història i reconeixen i en fan visibles les seves aportacions.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Poden sol·licitar les exposicions itinerants totes les associacions de dones, ens locals, centres educatius i altres entitats i institucions que ho sol·licitin, sempre i quan l'ús que en facin sigui sense ànim de lucre.

Les exposicions itinerants consten de diversos plafons numerats, que oscil·len entre 7 i 16 panells segons l'exposició itinerant seleccionada. Cada plafó fa entre 0,80 i 0,85 metres d'amplada, i entre 2 metres i 2,10 d'alçada. Són panells de fàcil muntatge, no precisen de cap eina i es col·loquen a terra.

Les exposicions itinerants ocupen un espai aproximat de 18 metres lineals, i per a la instal·lació es recomana disposar, com a mínim, de 60 a 70 m2.

1) Condicions de caràcter general:

El període de temps mínim de préstec és de 15 dies, amb un màxim de 30 dies en el mateix espai, excepte durant el mes de març, que, amb la finalitat de facilitar la itinerància dels diferents jocs, el termini màxim es limitarà a 15 dies. L'incompliment del termini per retornar l'exposició pot donar lloc a diverses sancions, en forma d'exclusió temporal del servei de préstec. Algunes exposicions poden estar subjectes a condicions específiques.

La concessió del préstec de l'exposició es fa per r igorós ordre de recepció del formulari de sol·licitud, la qual s'ha de fer amb una antelació màxima de 6 mesos. No obstant això, en cas de confluència es prioritzaran aquelles entitats que no hagin disposat de cap títol durant l'any en curs.

La gestió es fa des de cada oficina territorial de l'Institut Català de les Dones, que és des d'on se'n coordina la recollida i lliurament, així com qualsevol incidència. L'entitat sol·licitat és la responsable de recollir i tornar l'exposició itinerant a la seu on s'hagi sol·licitat. Dins de l'horari establert, que és de 9 a 14 hores, es facilitarà l'accés al magatzem per tal que les persones designades per l'entitat puguin recollir o retornar l'exposició itinerant.

2) Condició específica de l'exposició "Violència masclista, desmuntem mites":

Durant el mes de novembre, el període màxim de préstec d'aquesta exposició serà de 15 dies.

Tot el material que forma part de cada una de les exposicions és propietat de l'Institut Català de les Dones i pot estar protegit tanmateix per altres restriccions de copyright.

L'entitat sol·licitant és responsable de la seguretat i la conservació de l'exposició tot el temps que en sigui dipositària, i ha d'informar l'Institut Català de les Dones de qualsevol incident en els mecanismes de les estructures i dels desperfectes que s'hagin pogut originar durant aquest període.

Hi ha exposicions itinerants que disposen d' opuscles com a material divulgatiu complementari. Fins a la finalització de les existències, se'n faciliten un m àxim de 50 unitats per cada petició. Es demanen a través del formulari de sol·licitud i es lliuren amb els panells. En el catàleg trobareu una versió imprimible de cada un dels fulletons de les exposicions.

L'entitat sol·licitant és responsable de difondre l'exposició itinerant en el seu àmbit d'actuació, indicant sempre la col·laboració de l'Institut Català de les Dones. Per part de l'Institut Català de les Dones, s'informa al web, a l'agenda Dones al dia, del nom de l'entitat que organitza l'exposició itinerant, la data, l'horari i el lloc on estarà exposada al públic.

Formularis de sol·licitud

Escolliu a quina oficina d'informació voleu anar a recollir l'exposició que sol·liciteu i ompliu el formulari corresponent: Barcelona, Girona, Lleida, Tarragona i Terres de l'Ebre.

Data d'actualització: 13.04.2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Poden sol·licitar les exposicions itinerants totes les associacions de dones, ens locals, centres educatius i altres entitats i institucions que ho sol·licitin, sempre i quan l'ús que en facin sigui sense ànim de lucre. Les exposicions itinerants consten de diversos plafons numerats, que oscil·len entre 7 i 16 panells segons l'exposició itinerant seleccionada.

# data[].attributes.headline
Joves per a la igualtat de gènere al segle XXI

# data[].attributes.subject
Joves per a la igualtat de gènere al segle XXI

# data[].attributes.headline
Candela (cooperativa d'acció comunitària i feminista): propostes de pel·lícules

# data[].attributes.subject
Candela (cooperativa d'acció comunitària i feminista): propostes de pel·lícules

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SOBRE ESTEREOTIPS DE GÈNERE A LA INFANTESA

Érase una vez. Vídeo d’animació el personatge de la qual Stan es transforma segons els desitjos diferenciats d’un nen i una nena.

Erase una vez otra familia. Presenta la història d’una família i els desafiaments quotidians que mares, mares i altres referents familiars enfronten en la criança i educació dels fills i filles.

SuperLola. Conte coeducatiu protagonitzat per una nena valenta que vol ser superheroïna.

La peluca de Luca. Luca és un nen sense prejudicis que apareix en el col·legi amb la seva perruca de pèl llarg i serrell recte, i no entén per què riuen d’ell i a més li criden noia. Només les noies poden portar perruca? Per ser noi cal ser el contrari a les noies? Què hi ha de dolent a semblar una noia?

El vestido nuevo. Què passaria si un nen ve a classe amb un vestit rosa? Quina seria la reacció de la resta de l’alumnat, mestres o la direcció de l’escola? Un curt emotiu que parla de l’expressió de gènere no normativa i de la llibertat d’un nen de primària.

SOBRE ESTEREOTIPS DE GÈNERE, MODELS DE FEMINITAT I MASCULINITAT

Vídeos

La vida de Juan. Què significa ser home? Convida a reflexionar sobre la construcció de la masculinitat, proposant actituds i comportaments lliures dels estereotips masclistes.

Érase una vez otra María. Curt d’animació que tracta sobre les desigualtats de gènere, on la protagonista proposa alternatives i desitjos.

Estereotipos de feminidad en Disney. Imatges sobre la construcció de la feminitat en les pel·lícules de Disney (fins mitjans dels anys 90)

Sexismo, fuerza y dominación (2012). Imatges de la masculinitat en les pel·lícules de Disney.

Hombres (2006). Des de l’experiència personal dels participants, ens mostren altres formes de ser home, altres masculinitats.

Pel·lícules

Billy Elliot. Dirigida per Stephen Daldry (2000).

Buda explotó per vergüenza. Dirigida per Hana Mkhmalbaf (2007).

Jinete de ballenas. Dirigida per Niki Caro (2003).

Little Miss Sunshine. Dirigida per Jonathan Dayton y Valerie Faris (2006).

Mi vida en rosa. Dirigida per Alain Berlin (1997).

Offside. Dirigida per Jafar Panahi (2005).

Quiero ser como Beckham. Dirigida per Gurinder Chadha (2002).

Shrek. Película de animación dirigida per Andrew Adamson y Vicky Jenson (2001).

Tomboy. Dirigida per Céline Sciamma (2011).

Ágora. Dirigida per Alejandro Amenábar (2009).

Ángeles de Hierro. Dirigida per Katja von Gamier (2004).

Antonia’s Line. Dirigida per Marleene Gorris (1995).

Brave. Película de animación dirigida per Mark Andrews, Brenda Chapman, Steve Purcell (2012).

Caramel. Dirigida per Nadine Labaki (2007).

Chocolat. Dirigida per Lasse Hallström (2000).

En tierra de hombres. Dirigida per Niki Caro (2005).

Frida. Dirigida per Julie Taymor (2002).

Hula Girls. Dirigida per Lee Sang-il (2006).

La fuente de las mujeres. Dirigida per Radu Mihăileanu (2011).

La sonrisa de Monalisa. Dirigida per Mike Newell (2003) .

Las Bostonianas. Dirigida per James Ivory (1984).

Las mujeres de verdad tienen curvas. Dirigida per Patricia Cardoso (2002).

Made in L.A. Dirigida per Almudena Carracedo (2008).

Persépolis. Pel·lícula de animació dirigida per Marjane Satrapi i Vincent Paronnaud (2007).

Thelma y Louise. Dirigida per Ridley Scott (1991).

Tomates verdes fritos. Dirigida per Jon Avnet (1991).

Tristán e Isolda. Dirigida per Kevin Reynolds (2006).

A tres metros sobre el cielo. Dirigida per Fernando González Molina (2010).

La Bella i la Bèstia. Dirigida per Gary Trousdale i Kirk Wise (1991)

La Saga Crepúsculo. Dirigida per Catherine Hardwick (2008).

Una pistola en cada mano. Dirigida per Cesc Gay (2012)

PEL·LÍCULES ON LES I ELS PROTAGONISTES TRENQUEN LES NORMES DE GÈNERE

Ágora: Dirigida per Alejandro Amenábar (2009).

Ángeles de Hierro: Dirigida per Katja von Gamier (2004).

Antonia’s Line: Dirigida per Marleene Gorris (1995).

Billy Elliot: Dirigida per Stephen Daldry (2000).

Brave: Pel·lícula d’animación dirigida per Mark Andrews, Brenda Chapman, Steve Purcell (2012).

Buda explotó per vergüenza: Dirigida per Hana Mkhmalbaf (2007).

Caramel: Dirigida per Nadine Labaki (2007).

Chocolat: Dirigida per Lasse Hallström (2000).

En tierra de hombres: Dirigida per Niki Caro (2005).

Frida: Dirigida per Julie Taymor (2002).

Hula Girls: Dirigida per Lee Sang-il (2006).

Jinete de ballenas: Dirigida per Niki Caro (2003).

La fuente de las mujeres: Dirigida per Radu Mihăileanu (2011).

La sonrisa de Monalisa: Dirigida per Mike Newell (2003).

Las Bostonianas: Dirigida per James Ivory (1984).

Las mujeres de verdad tienen curvas: Dirigida per Patricia Cardoso (2002).

Little Miss Sunshine: Dirigida per Jonathan Dayton i Valerie Faris (2006).

Made in L.A: Dirigida per Almudena Carracedo (2008).

Mi vida en rosa: Dirigida per Alain Berlin (1997)

Offside: Dirigida per Jafar Panahi (2005).

Persépolis: Pel·lícula de animació dirigida per Marjane Satrapi i Vincent Paronnaud (2007).

Quiero ser como Beckham: Dirigida per Gurinder Chadha (2002).

Shrek: Película de animación dirigida per Andrew Adamson y Vicky Jenson (2001).

Thelma y Louise: Dirigida per Ridley Scott (1991).

Tomates verdes fritos: Dirigida per Jon Avnet (1991).

Tomboy: Dirigida per Céline Sciamma (2011).

Tristán e Isolda: Dirigida per Kevin Reynolds (2006).

PER A TRACTAR L’AMOR ROMÀNTIC I LA VIOLÈNCIA MASCLISTA A LA PARELLA

Amores que matan: Curt dirigit per Icíar Bollaín (2000).

Antigua vida mia. Dirigida per Héctor Olivera (2001).

A tres metros sobre el cielo: Dirigida per Fernando González Molina (2010).

La Bella i la Bèstia. Dirigida per Gary Trousdale i Kirk Wise (1991)

La Saga Crepúsculo: Dirigida per Catherine Hardwick (2008).

Solo mía: Dirigida per Javier Balaguer (2001 ).

Tengo ganas de ti: Dirigida per Fernando González Molina (2012).

Te doy mis ojos: Dirigida per Icíar Bollaín (2003).

Querernos bien (2013) sobre la violència de gènere en adolescents. Intervenen Erick Pescador, María José Díaz-Aguado i Marta Ramos.

SOBRE TIC-S I VIOLÈNCIA MASCLISTA

Sexting: no ho produeixis!”  i Sexting: no ho transmetis! De Pantallas Amigas.

Què és sexting? Un vídeo molt útil per a tractar amb alumnes de secundària aquest tipus de ciberassetjament com una forma de violència masclista

Què és sextorsió. De pantalles Amigas

PER A TRACTAR LA DIVERSITAT SEXUAL I DE GÈNERE I L’ASSETJAMENT LGBTFÒBIC

Vídeos

1977. Curt d’animació de Peque Varela, fantàstic per a tractar els estereotips de gènere, l’expressió de gènere i la preferència sexual, en clau d’autoestima i apoderament.

El test de la vida real, sobre la despatologització de les identitats trans.

Es fundamental (treballar l’homosexualitat a l’escola).

Spot publicitari contra l’homofòbia.

Vídeo What’s going on… per Jonah Mowry, un vídeo subtitulat on relata l’assetjament homofòbic que estava patint des de la primària. Un vídeo viral que va tenir moltes respostes d’altres estudiants homosexuals i persones LGBT com a mostra de suport als Estats Units. És un vídeo dur i emotiu, s’ha de fer servir amb cura, deixant espai per a parlar dels sentiments que genera. Es recomana fer-ho una vegada s’hagin treballat prejudicis sobre el col·lectiu LGBT i s’hagi donat a conèixer la seva realitat des d’un punt de vista positiu i empoderador.

Campanya It gets better realitzada pel personal de Pixar.

Laura i Gabriela, campanya Tot Millora de LesCat.

Pel·lícules

Antigua vida mia. Dirigida per Héctor Olivera (2001).

Lirios de agua. Dirigida per Céline Sciamma (2007).

Fresa y chocolate. Dirigida per  Tomás Gutiérrez Alea i Juan Carlos Tabío (1993).

Fucking Amal. Dirigida per Lukas Moodysson (1998). Temàtica: adolescents lesbianes.

XXY. Dirigida per Lucía Puenzo (2007).

La increïble y verdadera historia de dos mujeres enamorades. Dirigida per Maria Maggenti (1995)

Aimée i Jaguar. Dirigida per Max Färberböck (1999).

Boys don’t cry. Dirigida per Kimberly Peirce (1999)

Desayuno en Plutón. Dirigida per Neil Jordan i Patrick McCabe (2005).

Brokeback mountain. Dirigida per Ang Lee (2005).

C.R.A.Z.Y. Dirigida per Jean-Marc Vallée (2005).

Get real. Dirigida per Simon Shore (1998).

Mejor que el chocolate. Dirigida per Anne Wheeler(1999).

Mi nombre es Harvey Milk. Dirigida per Gus Van Sant (2008).

Transamérica. Dirigida per Duncan Tucker (2005).

El cel·luloide oculto. Documental dirigit per Robert Epstein i Jeffrey Friedman (1995). Temàtica: Analitza la història de la presència i el tractament de personatges homosexuals en el cine de Hollywood.

SOBRE COEDUCACIÓ

I tu qui ets? Documental sobre coeducació. Bea Ruiz Pérez (2011)

CORESPONSABILITAT I TASQUES DE CURA

Campanya pel repartiment de les tasques domèstiques

El sueño imposible. Un curt sobre la coresponsabilitat a casa i les desigualtats de gènere.

Invisibles. Curt suposa una reflexió interessant sobre l’economia y la invisibilitat del treball que realitzen les dones.

SOBRE SEXISME ALS MITJANS DE COMUNICACIÓ

Miss Escaparate. Documental que aborda el sexisme en els mitjans de comunicació.(2013)

Evolution. Campanya sobre els models de bellesa irreals a la publicitat.

Beauty Pressure. Campanya sobre el bombardeig d’imatges de cossos de dones i els efectes en nenes i noies joves.

Estereotipos en la publicidad (2010).

# data[].attributes.attachment_link.description
La peluca de Luca. Luca és un nen sense prejudicis que apareix en el col·legi amb la seva perruca de pèl llarg i serrell recte, i no entén per què riuen d'ell i a més li criden noia. Només les noies poden portar perruca? Per ser noi cal ser el contrari a les noies?

# data[].attributes.headline
Els plans d'igualtat: com afecten a les empreses?

# data[].attributes.subject
Els plans d'igualtat: com afecten a les empreses?

# data[].attributes.attachment_link.title
Webinar. Los planes de igualdad ¿Cómo me afectan?

# data[].attributes.attachment_link.title
Webinar de presentació de l'Índex d'igualtat de Gènere

# data[].attributes.headline
Biblioteca virtual. Diputació de Barcelona

# data[].attributes.subject
Biblioteca virtual. Diputació de Barcelona

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El 8 de març és el dia escollit per les Nacions Unides per commemorar el Dia Internacional de les Dones i representa una oportunitat per celebrar, reflexionar i reivindicar el drets de les dones en totes les esferes de la vida pública i privada.

La celebració no es basa en un únic fet, però té el seu origen en les reivindicacions protagonitzades per les dones obreres, des de mitjans del s.XIX, davant de les precàries condicions laborals a què estaven sotmeses a l'època industrial.

Actualment aquesta data contribueix a sensibilitzar la població entorn les desigualtats de gènere encara existents, reivindicar canvis més efectius i reconèixer les aportacions de les dones d'arreu del món en els diferents àmbits socials, culturals i econòmics.

Des de la Biblioteca Virtual ens sumem a aquesta celebració a través de diversos recursos informatius dels prestatges virtuals elaborats per les biblioteques de la Xarxa de Biblioteques Municipals i l' Oficina de les Dones i LGTBI de la Diputació de Barcelona.
#8M #DiaDeLesDones

# data[].attributes.attachment_link.description
El 8 de març és el dia escollit per les Nacions Unides per commemorar el Dia Internacional de les Dones i representa una oportunitat per celebrar, reflexionar i reivindicar el drets de les dones en totes les esferes de la vida pública i privada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ser feminista no es solo cosa de mujeres. Chimamanda Ngozi Adichie lo demuestra en este elocuente y perspicaz texto, en el que nos brinda una definición singular de lo que significa ser feminista en el siglo XXI. Con un estilo claro y directo, y sin dejar de lado el humor, esta carismática autora explora el papel de la mujer actual y apunta ideas para hacer de este mundo un lugar más justo. "Hoy me gustaría pedir que empecemos a soñar con un plan para un mundo distinto. Un mundo más justo. Un mundo de hombres y mujeres más felices y más honestos consigo mismos. Y esta es la forma de empezar: tenemos que criar a nuestras hijas de otra forma. Y también a nuestros hijos." La crítica ha dicho... "Un ensayo conmovedor que debería llegar a todos los estudiantes y... Leer más

Ser feminista no es solo cosa de mujeres. Chimamanda Ngozi Adichie lo demuestra en este elocuente y perspicaz texto, en el que nos brinda una definición singular de lo que significa ser feminista en el siglo XXI. Con un estilo claro y directo, y sin dejar de lado el humor, esta carismática autora explora el papel de la mujer actual y apunta ideas para hacer de este mundo un lugar más justo.
"Hoy me gustaría pedir que empecemos a soñar con un plan para un mundo distinto. Un mundo más justo. Un mundo de hombres y mujeres más felices y más honestos consigo mismos. Y esta es la forma de empezar: tenemos que criar a nuestras hijas de otra forma. Y también a nuestros hijos."
La crítica ha dicho...
"Un ensayo conmovedor que debería llegar a todos los estudiantes y profesores para provocar un nuevo debate y concienciar a los más jóvenes y no tan jóvenes."
Kirkus Review

"Adichie [tiene] virtuosismo, empatía sin límites y una punzante agudeza social."
Dave Eggers

"He aquí una nueva escritora dotada con la habilidad de los antiguos contadores de historias."
Chinua Achebe

"Una escritora que tiene mucho que decir."
The Times

"Adichie está dando forma a la historia de su país. Es afortunada, y nosotros, sus lectores, lo somos aún más."
Edmund White

Leer menos

# data[].attributes.attachment_link.title
Todos deberíamos ser feministas | Penguin Libros

# data[].attributes.attachment_link.description
Ser feminista no es solo cosa de mujeres. Chimamanda Ngozi Adichie lo demuestra en este elocuente y perspicaz texto, en el que nos brinda una definición singular de lo que significa ser feminista en el siglo XXI.

# data[].attributes.headline
Institut Català de les Dones: Recull bibliogràfic 8 de març

# data[].attributes.subject
Institut Català de les Dones: Recull bibliogràfic 8 de març

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skip to Main Content (Press Enter)

Get the latest updates about JESSICA BENNETT

And go from well-read to best read with book recs, deals and more in your inbox every week.

And go from well-read to best read with book recs, deals and more in your inbox every week.

Become a Member

Start earning points for buying books! Just for joining you'll get personalized recommendations on your dashboard daily and features only for members.

Success!

Your account has been created. Upload book purchases, access your personalized book recommendations, and more from here. GOT IT

# data[].attributes.attachment_link.title
El club de la lucha feminista: Manual de la supervivencia en el trabajo para mujeres / Feminist Fight Club by JESSICA BENNETT: 9788416883288 | PenguinRandomHouse.com: Books

# data[].attributes.attachment_link.description
Skip to Main Content (Press Enter) Get the latest updates about JESSICA BENNETT And go from well-read to best read with book recs, deals and more in your inbox every week. And go from well-read to best read with book recs, deals and more in your inbox every week.

# data[].attributes.headline
Lectures al voltant de les dones barcelonines

# data[].attributes.subject
Lectures al voltant de les dones barcelonines

# data[].attributes.attachment_link.title
Lectures al voltant de les dones barcelonines

# data[].attributes.attachment_link.description
Dones. Amb motiu del Dia Internacional de les Dones, que se celebra el 8 de març de cada any, aprofitem per recomanar-vos els nostres llibres sobre dones barcelonines.

# data[].attributes.headline
Cinc lectures feministes per a aquest 8 de març

# data[].attributes.subject
Cinc lectures feministes per a aquest 8 de març

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Si les dones parem, es para el món, és el lema de la vaga general general feminista convocada pel 8 de març, Dia internacional de la dona treballadora. Un pas més en la lluita pels drets de les dones que clamarà amb força per la igualtat social davant els homes, per una justa participació en l'àmbit laboral i per exigir l'equivalència salarial, per posar el focus sobre la feminització de la pobresa, la precarietat en el treball femení i la doble jornada laboral -la de la feina i la de casa- que es troben la majoria de dones. Enguany, a més, el 8-M arriba en plena campanya de denúncia dels abusos i violències sexuals, iniciada amb el ja famós #Metoo. Aprofitant aquest dia, a La Llança presentem cinc lectures feministes:

1. 'Vincles ferotges' de Vivian Gornick

Vincles ferotges (L'Altra editorial), escrit per la nord-americana Vivian Gornick, és un dels testimonis més inspiradors sobre els lligams familiars, construït a partir de converses, records i discussions entre Gornick i la seva mare mentre passegen per Nova York.

Un llibre que manté notables referències a l'espai: el que es té, el que es conquereix i el que envaeixen els altres. Podeu llegir l'article d'Irene Pujadas aquí: 'La conquesta de l'espai'.

2.'Feminisme de butxaca' de Bel Olid

A Feminisme de butxaca (Angle Editorial), l'escriptora, traductora i professora de llengua Bel Olid s'enfronta a la discriminació cap a les dones exposant els conceptes clau de la lluita feminista actual d'una manera intel·ligent, radical i sorprenent.

També, podeu llegir el primer capítol del llibre aquí: 'Feminisme de butxaca: Kit de supervivència' i l'article d'Adrià Pujol: 'El sentit comú es diu feminisme'.

3.'La veu i el poder de les dones' de Mary Beard

A l’Odissea, Telèmac censura la seva mare Penèlope i deixa clar que mythos  (referint-se al fet de parlar en públic i amb autoritat) és cosa d’homes. La catedràtica de lletres clàssiques Mary Beard parteix d'aquesta escena per analitzar l’exclusió de les dones de l’esfera pública en les societats occidentals, a l’antiguitat grega i romana i als nostres dies a les dues conferències que aplega 'La veu i el poder de les dones', editat per Arcàdia.

Podeu llegir 'L'incontestable carisma de Mary Beard' d'Anna Punsoda.

4.'M'estimes i em times' de Júlia Bertran

La periodista cultural Júlia Bertran és l'autora de M'estimes i em times, un llibre on intenta desmuntar l'amor romàntic a traves de les seves il·lustracions i entrevistes a diferents experts i testimonis com Brigitte Vasallo, María Riot o Teo Pardo,.

"Tinc cony i sóc una dona. O això m'han dit des que vaig néixer. Blanca i europea. M'agraden els homes i visc en parella: una relació heterosexual i monògama. Vaja... que sóc molt mainstream.", així és com es presenta el llibre. Per conèixer-la una mica més podeu llegir l'entrevista de Joan Safont amb l'autora: Júlia Bertran: "L'amor és la millor campanya publicitària de la història".

5.'Teoria King Kong' de Virginie Despentes

Teoria King Kong (L'Altra editorial) és un dels grans referents del feminisme i de la teoria de gènere, un incisiu assaig en el qual Virginie Despentes comparteix la seva pròpia experiència per parlar-nos sobre la prostitució, la violació, la maternitat i la pornografia, i per contribuir a l'enfonsament dels fonaments patriarcals de la nostra societat.

Aquí podeu llegir l'article de la Dàlia R. Bonet, 'Feminisme i el despertar de King Kong'.

T'ha fet servei aquest article? Per seguir garantint una informació compromesa, valenta i rigorosa, necessitem el teu suport. La nostra independència també depèn de tu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cinc lectures feministes per aquest 8 de març

# data[].attributes.attachment_link.description
Si les dones parem, es para el món, és el lema de la vaga general general feminista convocada pel 8 de març, Dia internacional de la dona treballadora.

# data[].attributes.headline
JOC: 100 fites del feminisme i algun entrebanc

# data[].attributes.subject
JOC: 100 fites del feminisme i algun entrebanc

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jane Addams (1860-1935) va ser una sociòloga i la fundadora del treball social als Estats Units. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de la Pau l'any 1931 conjuntament amb Nicholas Murray Butler.

Hortènsia Alonso (1953-2010) va ser professora de Treball Social, regidora de l'Ajuntament de Lleida (1991-1995 i 1998-1999), tècnica d'Infància i responsable de l'Observatori de la Violència de Gènere a la Subdelegació del govern de l'Estat a Lleida. Va treballar activament per erradicar la violència contra les dones i els infants.

Concepción Arenal de Ponte (1820-1893) va ser una escriptora gallega, precursora del moviment feminista a Espanya.

Elena Arizmendi Mejía (1884-1949) va ser una feminista mexicana que va crear organitzacions com "Las Mujeres de la raza" i la "Liga Internacional de Mujeres Ibéricas e Hispanoamericanas" en col·laboració amb Sofia Vila de Buentello.

Emily Greene Balch (1867-1961) va ser una sindicalista nord-americana, escriptora i pacifista. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de la Pau l'any 1946 conjuntament amb John Raleigh Mott.

Sirimavo Bandaranaike (1916-2000) va ser una política d'Sri Lanka i la primera dona en la història moderna que va arribar a cap d'estat.

Maria Dolors Bargalló i Serra (1902-1980) va ser una política i feminista catalana.

Aurora Bertrana i Salazar (1892-1974) va ser una escriptora, periodista, aventurera i violoncel·lista catalana.

Simone de Beauvoir (1908-1986) va ser una novel·lista, filòsofa existencialista, professora i feminista francesa.

Francesca Bonnemaison (1872- 1949) va ser una pedagoga, escriptora i promotora de l'educació femenina popular catalana. Va ser la mecenes i creadora de la Biblioteca Popular de la Dona l'any 1909 que seria el nucli del que després es coneixeria com l'Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Dona.

Pearl S. Buck (1892-1973) va ser una escriptora nord-americana guardonada amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1938 per les seves riques i èpiques descripcions de la vida camperola a la Xina i per les seves obres mestres biogràfiques.

Maria Aurèlia Capmany i Farnés (1918-1991) va ser una novel·lista, dramaturga i assagista catalana. Va destacar també com a activista cultural, feminista i antifranquista.

Clara Campoamor Rodríguez (1888-1972) va ser una advocada, escriptora i política activa durant el període de la Segona República Espanyola i defensora dels drets de les dones.

Teresa Claramunt i Creus (1862-1931) va ser una dirigent anarcosindicalista catalana.

Gerty Theresa Cori (1896- 1957) va ser una bioquímica i professora universitària nord-americana, d'origen txecoslovac i la primera dona guardonada amb el Premi Nobel de Medicina i Fisiologia l'any 1947.

Marie Skłodowska Curie (1867-1934) va ser una física i química polonesa, nacionalitzada francesa, pionera en els primers temps de l'estudi de les radiacions. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de Física l'any 1903 conjuntament amb el seu marit, Pierre Curie, i Henri Becquerel, pels seus descobriments en el camp de la radioactivitat. L'any 1911 torna a ser guardonada amb el Premi Nobel de Química per l'aïllament del radi pur.

Grazia Deledda (1871-1936) va ser una novel·lista, poeta italiana i figura clau de la literatura sarda en italià del segle XX. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1926,

Maria Domènech i Escoté (1874- 1952) va ser una escriptora catalana. Va participar en el moviment de promoció de la dona, de caràcter filantròpic i educatiu, portat a terme per Francesca Bonnemaison, Dolors Monserdà i Carme Karr. L'any 1912 fundà i presidí la Federació Sindical d'Obreres, amb l'objectiu de facilitar a les dones l'accés a la cultura i a l'educació, a més de defensar els seus drets com a treballadores

Lidia Falcón O'Neill (1935) és una advocada i periodista feminista espanyola.

Dorothy Mary Crowfoot Hodgkin (1910-1994) va ser una química i professora universitària anglesa. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de Química l'any 1964.

Irène Joliot-Curie (1897-1956) va ser una física i química francesa. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de Química l'any 1935 convertint-se així en la segona dona en obtenir aquest guardó, la primera va ser la seva mare, Marie Curie.

Carme Karr i Alfonsetti (1865-1943) va ser una periodista, escriptora, feminista, pacifista, musicòloga i publicista catalana.

Victoria Kent Siano (1891-1987) va ser la primera dona advocada a exercir a Espanya, i la primera dona al món que va intervenir davant d'un Tribunal Suprem de Guerra i Marina.

Aleksandra Kol·lontai (1872-1952) va ser una revolucionària comunista russa. Ha estat considerada com una figura clau en el feminisme marxista. El 1919 creà, juntament amb Inessa Armand, el Zhenotdel, institució dedicada a defensar els drets de les dones.

Nadejda Krúpskaia (1869- 1939) va ser una revolucionària bolxevic i pedagoga russa.

Selma Lagerlöf (1858 1940) va ser una escriptora sueca guardonada amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1909, sent la primera dona guardonada en aquesta categoria.

Les germanes Mirabal van ser tres opositores al règim del dictador dominicà Trujillo. El 25 de novembre de 1960, quan es traslladaven a veure els seus marits a la presó on els tenien reclosos pel seu activisme polític, agents de Trujillo van provocar un accident mortal. Es deien Patria, Minerva i María Teresa. En homenatge a aquestes tres dones lluitadores les Nacions Unides van instituir el Dia internacional per a l'eliminació de la violència contra les dones a proposta de la República Dominicana i amb el suport de 60 països.

Gabriela Mistral, pseudònim de Lucila de María del Perpetuo Socorro Godoy Alcayaga (1889- 1957) va ser una professora, pedagoga i poeta xilena guardonada amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1945. Va ser la primera persona llatinoamericana guardonada amb el Premi Nobel en aquest camp.

Dolors Monserdà i Vidal (1845-1919) va ser una escriptora catalana impulsora d'obres de caràcter social i feminista, al costat de Carme Karr i Alfonsetti.

Maria Montessori (1870 1952) va ser una pedagoga, científica, metgessa, psiquiatra i filòsofa, i una devota catòlica, feminista i humanista italiana. És la creadora del conegut mètode Montessori, implantat arreu del món.

Frederica Montseny i Mañé (1905-1994) va ser una política i escriptora i líder anarquista espanyola. Va ser ministra durant la Segona República Espanyola i la primera dona ministra d'Espanya

Margarita Nelken Mansberger (1894-1968) va ser una escriptora i política espanyola, una de les representants de l'incipient moviment feminista a Espanya durant la dècada de 1930.

Florence Nightingale (1820- 1910) va ser una infermera, estadística i reformadora social britànica, considerada la mare de la infermeria moderna i la creadora del seu primer model conceptual.

Rosa Parks (1913-2005) fou una activista nord-americana per l'equiparació de drets civils entre blancs i negres als Estats Units.

Margaret Sanger (1879-1966) va ser una infermera i activista nord-americana defensora del control de la natalitat i de l'eugenèsia (un dels punts més controvertits del seu pensament).

Enriqueta Sèculi i Bastida (1897-1976) va ser una pedagoga, dirigent esportiva, feminista i escriptora catalana.

Rosa Sensat i Vilà (1873-1961) va ser una mestra catalana que contribuí al desenvolupament de l'escola pública catalana durant el primer terç del segle XX.

Leonor Serrano Pablo (1890-1942) va ser una mestra i advocada catalana defensora dels drets de les dones.

Bertha von Suttner (1843-1914) va ser una novel·lista austríaca, pacifista radical, que va ser guardonada amb el Premi Nobel de la Pau l'any 1905.

Josefina Torrents i Illas (1902-2006) va ser una nedadora i dirigent esportiva catalana, considerada una de les pioneres de la natació a Catalunya.

Teresa Torrens i Illas (1892-1951) va ser una dirigent esportiva catalana i mestra de professió.

Sigrid Undset (1882- 1949) va ser una escriptora noruega guardonada amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1928 principalment per les seves descripcions de gran abast de la vida nòrdica durant l'edat mitjana.

Virginia Woolf (1882-1941) va ser una escriptora i editora anglesa pacifista i una destacada defensora dels drets de les dones amb obres com Una cambra pròpia (1929). Va ser una de les primeres en reflexionar sobre què és ser dona, quina i com és la identitat femenina i la relació d'aquesta amb l'art en general (literatura, pintura, etc.).

# data[].attributes.attachment_link.title
100 fites del feminisme i algun entrebanc

# data[].attributes.attachment_link.description
Jane Addams (1860-1935) va ser una sociòloga i la fundadora del treball social als Estats Units. Va ser guardonada amb el Premi Nobel de la Pau l'any 1931 conjuntament amb Nicholas Murray Butler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En la Sección Juegos encontrarás propuestas de actividades lúdicas para Crecer en Igualdad que pueden ser utilizadas en el entorno familiar.

Los juegos seleccionados promueven la convivencia en igualdad y que están pensados para su uso en espacios de educación no formal. Proponen actividades para el uso lúdico en las horas de ocio, que fomentan valores de educación en igualdad.

# data[].attributes.attachment_link.description
Herramienta Recursos educativos para la igualdad y la prevención de la violencia de género.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Butlletí de l'Institut Català de les Dones

Subscriu-t'hi

Segueix les xarxes socials de l'ICD

Adreces i telèfons

Cerca on pots registrar un document, quin és l’horari de la teva oficina d’atenció ciutadana més propera…

Serveis i oficines d'informació i atenció a les dones

Observatori de la Igualtat de Gènere

Avís legal

Accessibilitat

Mapa web

# data[].attributes.attachment_link.description
Accedeix a " Consell Nacional de les Dones de Catalunya"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El mandato respecto a la igualdad de género y el empoderamiento las mujeres está acordado universalmente por los Estados Miembros y engloba todos los ámbitos de la paz, el desarrollo y los derechos humanos. Los mandatos sobre la igualdad de género toman como base la Carta de las Naciones Unidas, la cual, de manera inequívoca, reafirmó la igualdad de derechos de mujeres y hombres.

La Cuarta Conferencia Mundial sobre la Mujer celebrada en 1995 defendió la incorporación de una perspectiva de género como un enfoque fundamental y estratégico para alcanzar los compromisos en igualdad de género. La Declaración y la Plataforma de Acción de Beijing resultantes instan a todas las partes interesadas relacionadas con políticas y programas de desarrollo, incluidas organizaciones de las Naciones Unidas, Estados Miembros y actores de la sociedad civil, a tomar medidas en este sentido. Existen compromisos adicionales incluidos en el documento final del vigésimo tercer periodo extraordinario de sesiones de la Asamblea General, la Declaración del Milenio y diversas resoluciones y decisiones de la Asamblea General de las Naciones Unidas, el Consejo de Seguridad, el Consejo Económico y Social y la Comisión de la Condición Jurídica y Social de la Mujer.

Las conclusiones convenidas del ECOSOC de 1997 definían la incorporación de una perspectiva de género como: "El proceso de evaluación de las consecuencias para las mujeres y los hombres de cualquier actividad planificada, inclusive las leyes, políticas o programas, en todos los sectores y a todos los niveles. Es una estrategia destinada a hacer que las preocupaciones y experiencias de las mujeres, así como de los hombres, sean un elemento integrante de la elaboración, la aplicación, la supervisión y la evaluación de las políticas y los programas en todas las esferas políticas, económicas y sociales, a fin de que las mujeres y los hombres se beneficien por igual y se impida que se perpetúe la desigualdad. El objetivo final es lograr la igualdad [sustantiva] entre los géneros".

Según esto, la igualdad de género es el objetivo de desarrollo general y a largo plazo, mientras que la incorporación de una perspectiva de género es un conjunto de enfoques específicos y estratégicos así como procesos técnicos e institucionales que se adoptan para alcanzar este objetivo. La incorporación de una perspectiva de género integra la igualdad de género en las organizaciones públicas y privadas de un país, en políticas centrales o locales, y en programas de servicios y sectoriales. Con la vista puesta en el futuro, se propone transformar instituciones sociales, leyes, normas culturales y prácticas comunitarias que son discriminatorias, por ejemplo, aquellas que limitan el acceso de las mujeres a los derechos sobre la propiedad o restringen su acceso a los espacios públicos.

Herramientas y recursos fundamentales:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
incorporación de la perspectiva de género

# data[].attributes.attachment_link.title
Incorporación de la perspectiva de género

# data[].attributes.attachment_link.description
La incorporación de la perspectiva de género es un enfoque aceptado mundialmente para lograr la igualdad de género y constituye una parte esencial de la labor de ONU Mujeres.

# data[].attributes.headline
Guia per a l'elaboració del Pla d'Igualtat a les Empreses

# data[].attributes.subject
Guia per a l'elaboració del Pla d'Igualtat a les Empreses

# data[].attributes.headline
Compromís amb les professionals de la cura

# data[].attributes.subject
Compromís amb les professionals de la cura

# data[].attributes.headline
Siguem corresponsables per assolir la igualtat

# data[].attributes.subject
Siguem corresponsables per assolir la igualtat

# data[].attributes.attachment_link.title
Siguem corresponsables per assolir la igualtat

# data[].attributes.headline
Guia per incorporar la perspectiva de gènere al currículum d'FP

# data[].attributes.subject
Guia per incorporar la perspectiva de gènere al currículum d'FP

# data[].attributes.headline
Gènere i FP: una història de desigualtat

# data[].attributes.subject
Gènere i FP: una història de desigualtat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La finalidad de esta publicación es ofrecer, desde una perspectiva de género, una selección de los indicadores más relevantes en el momento actual que permitan analizar la situación de hombres y mujeres, en determinadas áreas sociales y económicas como educación, empleo, salarios e inclusión social, salud, ciencia y tecnología, etc.

La publicación se ha organizado en ocho grandes temas que contienen fichas asociadas a diferentes indicadores. Cada ficha es independiente del resto y consta de: introducción, definiciones, comentarios, fuentes y un apartado de más información en el que se proporcionan los enlaces de interés. Cada indicador dispone de una selección de tablas que el usuario puede consultar o descargar en diferentes formatos y algún gráfico. Aparte de la opción de descargar las tablas y el acceso a las fuentes de información el usuario puede editar el contenido de cada indicador en un fichero PDF. El objetivo del INE al incorporar estas mejoras es fomentar la usabilidad de los datos estadísticos, mediante una publicación dinámica, más atractiva y útil.

A partir del año 2012 no se realizará la actualización de la publicación en conjunto en una fecha determinada, sino que se procederá a la actualización individualizada de cada uno de los capítulos a medida que se disponga de la publicación de las correspondientes fuentes de información. La fecha de la última actualización de los diferentes capítulos figura en cada uno de ellos.

Por último el INE agradece la colaboración tanto del Instituto de las Mujeres, que ha proporcionado la información de los capítulos 7 (Delito y violencia) y 8 (Poder y toma de decisiones), como la de otros organismos y personas que han hecho posible la variedad de información recogida en cada ficha.
Informe metodológico estandarizado
Metodología general

# data[].attributes.attachment_link.title
Productos y Servicios / Publicaciones / Publicaciones de descarga gratuita

# data[].attributes.attachment_link.description
INE. Instituto Nacional de Estadística. National Statistics Institute. Spanish Statistical Office. El INE elabora y distribuye estadisticas de Espana. Este servidor contiene: Censos de Poblacion y Viviendas 2001, Informacion general, Productos de difusion, Espana en cifras, Datos coyunturales, Datos municipales, etc.. Q2016.es

# data[].attributes.headline
Les dones a l'esport. Observatori català de l'esport / Observatori de la igualtat de génere

# data[].attributes.subject
Les dones a l'esport. Observatori català de l'esport / Observatori de la igualtat de génere

# data[].attributes.headline
Institut d'estadística de Catalunya. Bretxa salarial entre homes i dones

# data[].attributes.subject
Institut d'estadística de Catalunya. Bretxa salarial entre homes i dones

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nota metodològica

L'indicador mesura la diferència entre el guany salarial brut mitjà per hora de l'ocupació assalariada masculina i de l'ocupació assalariada femenina com un percentatge del guany salarial brut mitjà per hora de l'ocupació assalariada masculina. L'indicador s'ha definit com a no ajustat, ja que proporciona una visió general de les desigualtats de gènere en termes salarials i mesura un concepte més ampli que el concepte d'igual retribució pel mateix treball. S'inclou tota l'ocupació assalariada d'empreses amb deu o més empleats, sense restriccions d'edat i hores treballades.

L'àmbit de cobertura sectorial són les empreses l'activitat econòmica de les quals s'engloba en els sectors de la indústria, la construcció i els serveis. S'exclou l'administració pública, les llars que ocupen personal domèstic i els organismes extraterritorials.

El concepte de guany salarial utilitzat inclou els pagaments per hores extraordinàries, però no els pagaments extraordinaris.

# data[].attributes.attachment_link.title
Idescat. Indicadors de la Unió Europea. Bretxa salarial entre homes i dones.

# data[].attributes.attachment_link.description
L’indicador mesura la diferència entre el guany salarial brut mitjà per hora de l’ocupació assalariada masculina i de l’ocupació assalariada femenina com un percentatge del guany salarial brut mitjà per hora de l’ocupació assalariada masculina. L’indicador s’ha definit com a no ajustat, ja que propo…

# data[].attributes.headline
Observatori de la Igualtat de Génere (OIG)

# data[].attributes.subject
Observatori de la Igualtat de Génere (OIG)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Butlletí de l'Institut Català de les Dones

Subscriu-t'hi

Segueix les xarxes socials de l'ICD

Adreces i telèfons

Cerca on pots registrar un document, quin és l’horari de la teva oficina d’atenció ciutadana més propera…

Serveis i oficines d'informació i atenció a les dones

Observatori de la Igualtat de Gènere

Avís legal

Accessibilitat

Mapa web

# data[].attributes.attachment_link.title
Observatori de la Igualtat de Gènere (OIG)

# data[].attributes.attachment_link.description
Butlletí de l’Institut Català de les Dones