# data[].attributes.body
Karakteriser fortælleren - inddrag herunder, hvilke forventninger fortælleren har til forholdet til Lise

# data[].attributes.body
Karakteriser Lise. Inddrag herunder, hvordan Lise beskrives før og efter, hun får en ny tilværelse

# data[].attributes.body
Hvilken stand kommer fortælleren og Lise fra? Og hvordan spiller deres stand en rolle i deres parforhold?

# data[].attributes.body
Karakteriser fortællerforholdene (type af fortæller og hvor synsviklen ligger).

Hvilken betydning har synsvinkelforholdet for beskrivelsen af personernes parforhold?

# data[].attributes.body
Hvorfor har novellen fået den titel, den har?

# data[].attributes.body
Nedenstående skema illustrerer i meget forsimplet form idealer for manden og kvinden i romantikken. Hvilken rolle spiller disse idealer i novellen?

# data[].attributes.body
Jeg fortæller, dermed ikke alvidende ser det fra mandens synsvinkel - indre synsvinkel.

Effekt: Man ser det kun fra hans synsvinkel. Lise bliver kun beskrevet i hans optik. fra hans vinkel: gør alt hvad han kan for at behage hende og skabe/gøre hende til hans forståelse af kvinder (tøj + opførsel). Men at hun ikke kan leve op til dt bliver skildret som hendes fejl grundet synsvinklen. Hun kan ikke leve op til det (side 80, linje 148-149) Lise fremstår dikterende og "in charge".

Der installeres sympati for ham - Linje 11-14

Man ser, at novellen tilhører Biedermeider strømningen, da historien bliver fortalt fra overklassens synsvinkel og overklassen får derfor definitions magten på det romantiske.

- At fortællerrollen ligger hos manden er meget typisk for tekstens samtid. Dette illustrerer, at det er manden, der har en stemme.
- I kraft af, at jeg’et er en mand, påvirker dette også beskrivelsen af forholdet mellem manden og kvinden (i høj grad samtidens kvindebillede) (s. 80, ll.126-131: hun har det fulde ansvar for ubehagligheden aftenen inden, skal behage ham).

- Jeg’et ser sig selv som ophøjet/i kontrol, hun kan ikke lægge bånd på sig selv, som det er forventet af hende (s. 80, ll.140-142).

# data[].attributes.body
- Lise er inden for murene (linje 1)
- Lise er ikke mandens kone, fordi han føler skam over at have en kvinde, der er under sin stand (linje 83)
- Lise roder rundt i sin egen tilværelse i form af, at hun går fra ordentlig til uordentlig til ordentlig til uordentlig. Hun ønsker dermed at bryde normerne og bliver som borgerskabets døtre.
- Jeg'et ønsker at tilpasse og belære Lise til at blive som en typisk kvinde dengang (borgerskabets døtre). Dette forekommer, idet han ønsker at lære hende at læse, at blive derhjemme, mens han tjener penge og lignende.
- Hjemmets mure lukker virkeligheden for hende. De borgerlige normer og værdier fremstår kedelige.
- Lise keder sig indenfor, og da hun nævner dette til jeg'et, så prøver jeg'et at give hende ting at lave -> her er det værd at lægge mærke til, at alle tingene foregår indenfor (bøger fx). Dette ses side 78, linje 7 - linje 10)
- Lise lever ikke op til forventningen om, at borgerskabets kvinder skal leve inden for murene. Hun finder ikke bøger og håndarbejde interessant,  og hun drømmer om at slippe ud af sit værelseslejlighed. Dette ses blandt andet i, at hun bruger hele dagen på at kigge ud ad vinduet til trods for, at hendes arbejde burde blive gjort indenfor. Den typiske kvinde ville ønske eller blot acceptere et liv som hjemmegående og ikke stille nogle krav til at skulle opleve og udforske nye ting.

# data[].attributes.body
- Lise er en drømmende kvinde, der keder sig inden for hjemmets mure. Hun drømmer om det, der eksisterer udenfor. linje 14-16.
- Lise drømmer om et forhold, der ikke er realistisk. Hun er socialt inkompetent.
- Lise lever ikke op til normerne, fordi hun ikke er i stand til det. Uviden.
- Lise står en i kontrast til datidens kvinder, da hun er mere ligeglad og gør hvad der passer hende.

# data[].attributes.body
Jeg'et er  en højere stand. Det ser vi i alle de materialistiske goder, som f.eks. på linje 4-6.
Han forventer, at hun, fordi hun kommer fra en lav stand, vil blive tilfredsstillet af alle goderne. Hendes selvopfattelse ændrer sig i takt med hendes velstand. Dette ses bl.a. i den måde hun behandler stuepigen på (linje 60).
Fortælleren er tålmodig: l. 1-15.
Han forventer, at hun opfører sig ordentligt: l. 105-108. Han ønsker, at hun er høflig, forstående over for standforskellen og opfører sig som den normale borgerfrue.
Hans forventninger stemmer ikke overens med hendes opførsel: l. 52-55.
Opdragende faderfigur.
Forventer ydmyghed og føjelighed. Da hun begynder at være trodsig brydes harmonien i hjemmet: l. 105-111.
Han er romantisk og moralsk --> forfølger kærligheden.
Platonisk kærlighedsforhold: Han vil opdrage hende.

# data[].attributes.body
Der kan ikke være harmoni i hjemmet, da de kommer fra forskellige rang. Fortælleren kommer fra en rig stand: Linje 4-8, hvorimod Lise kommer fra lav stand, og har været tjenestepige.
Grundet mandens højere stand fremstår han mere lært og dannet, hvilket kan underbygges på linje 9-10. Hun fremstilles dernæst også mere ignorant i og med, at hun ikke kan se, at deres forhold ikke kan vises i offentligheden l. 83-84. På den måde skildres deres sociale rang igen, da de selvfølgelig ikke kan bevæge sig ud i offentligheden.
Problematikken i hjemmet forstærkes i høj grad også af, at Lise nægter at acceptere sin lavere stand, og prøver i stedet at trodse manden.  Til sidst accepterer manden, at kærlighed og harmoni imellem dem ikke kan fungere på tværs af sociale lag.

# data[].attributes.body
- Lise har en drøm om at komme ud i virkeligheden
- Manden har en drøm om en idyllisk tilværelse af konen, men virkeligheden er noget andet
- Titlen skildrer mandens forsøg på at forme Lise til et kvindeideal i samtiden (1800-tallet)
- Han prøver at gøre Lise til noget hun ikke er (s. 79 l. 73-75)
- Hjem = drøm = trygge og hyggelige rammer
- Udenfor = virkelighed = farlig og ukendt
- Kvindes synspunkter, som omhandler de drømme kvinder har, om at opleve det, der er udenfor hjemmet. Virkeligheden er at hun lever i et samfund/tid, hvor der ikke er plads til at udleve sin drømme (for kvinderne)
- Manden har en drøm om, at han automatisk belongs i overklassen
- Manden drømmer om et liv, hvor dagen bliver tilbragt med arbejde og studeringer

# data[].attributes.body
Manden prøver at skabe et perfekt familieliv, dog inden for murene.

Det er mandens ansvar at forsørge familien, det gør han ved at tjene penge ude i samfundet. Jeg'et repræsenterer her borgerskabets sønner.

Selvom ham er meget ordenligt og afspejler borgerskabets sønner bliver han dog draget af den trodsighed som Lise besidder (linje 149-slut)

Naturlig kønsdrift ses, idet manden ikke binder sig til en kone, men derimod har den unge tidligere tjenestepige (linje 82 - linje 83)