# data[].attributes.body
Noi am apreciat atât cartea, cât și filmul.
Însă, fiind adepții acțiunilor vizuale, mai precis, al filmelor am găsit mai captivant filmul datorită coloanei sonore și a actorilor ce au reușit să aducă personajele lui Liviu Rebreanu la viață într-un mod îmbietor și plăcut.

# data[].attributes.body
Aceste schimbări au scopul de a accentua dramatismul și de a produce emoție și empatie. Ele sunt compensate în film de o mulțime de metafore vizuale care transmit emoții noi și subliniază uneori până la lacrimi dramatismul poveștii.

# data[].attributes.headline
Câteva diferențe pe care noi le-am observat 

# data[].attributes.subject
Câteva diferențe pe care noi le-am observat 

# data[].attributes.body
-> Nu se regăsesc ochii albaștri ai Mădălinei.
-> Nici celebra barbă a tatălui lui Puiu nu se regăsește.
->În carte, Puiu nu participă la înmormântarea Mădălinei.
-> În film, nu Puiu o vrea pe Mădălina, ci tatăl lui, iar mama Mădălinei nu dorește să-și dea fiica.  Pe de altă parte, în carte se poate observa cum Puiu și-o dorește pe Mădălina ca soție, prins fiind în agitația jocului Ciuleandra.

# data[].attributes.body
Muzica filmului este răvășitoare și menține interesul privitorului stimulat pe tot parcursul filmului.

# data[].attributes.body
Ecranizările românești după romane sunt realizate în așa fel încât ai impresia că citești cu privirea prin imagini cartea.

# data[].attributes.body
Ciuleandra este un film psihologic româno-vest german din 1985, regizat de Sergiu Nicolaescu după un scenariu ce a adaptat romanul omonim al scriitorului român Liviu Rebreanu. Rolurile principale sunt interpretate de actorii Ștefan Iordache, Gheorghe Cozorici, Ion Rițiu și Anca Szönyi.

Acest film a fost propunerea României la Premiul Oscar pentru cel mai bun film străin în 1986 , dar nu a fost nominalizat în competiție.

# data[].attributes.body
Romanul ne oferă întorsături de situație surprinzătoare și ne relevă personaje extrem de bine conturate.

# data[].attributes.body
Este tratată cu atenție psihologia criminală, introspecția, descoperirea de sine, temerea, obsesia, remușcarea, superstiția, relevația.

„Puiu avea acuma o masca permanentă de surâs amar pe față.Își dăduse seama că , din ziua înmormântării Madelinei, că trebuie să găsescă numai în sufletul său mangâierea și liniștea pentru a putea lupta cu primejdiile din afara și dinăuntru (…)
Tragediile ca și bucuriile cele mai mari , omul le trăiește întotdeauna în deplină singurătate) „

„Pentru bolile sufletești nu există doctor mai bun decât bonlavul însuși! ”

# data[].attributes.body
Romanul urmărește psihologia personajului principal Puiu Faranga, dar, totodată, prezintă și cararcter social surprinzând destul de bine pulsul acelor vremuri și discrepanțele dintre clasele sociale.

# data[].attributes.body
Ciuleandra este un roman psihologic scris de Liviu Rebreanu.
Numele cărții provine de la numele dansului popular și are două semnificații: nebunia- un dans care pornește ușor și se dezlănțuie progresiv, îmbătător și năucitor, dar și o latură afectivă, a destinului- de găsire a perechii.