# data[].attributes.body
Matsalu rahvuspark loodi 1957

# data[].attributes.body
matsalu pindala on 488,6 km²

# data[].attributes.body
Pärnu- ja Lääne maakond

# data[].attributes.body
Jalgsi- ja rattamatkad, linnuvaatlus, loodusharidus

# data[].attributes.body
275 linnuliiki

49 kalaliiki

48 imetajateliiki

772 liiki soontaimi

Arukaimad pesitsejad lindudest on kormoran, hõbekajakas ja hahk

# data[].attributes.body
kasvavad nii okaspuud kui ka lehtpuud segamini.
​Seal kasvavad kuusk, mänd, kask, haab, lepp, tamm. Suurte puudega koos kasvavad väiksemad puud ja põõsad.
​Seal kasvavad näiteks pihlakas, sarapuu, toomingas.
​Lehtpuude all kasvavad sõnajalad.

# data[].attributes.attachment_caption
 Matsalu rahvuspark asub Eestis ning selle kliima on mõjutatud Läänemere lähedusest ja mandri kliimast. Kliima on parasvöötmele iseloomulik, kus on mõõdukalt soojad suved ja külmad talved. Suvel võib temperatuur tõusta umbes 20–25 kraadini, talvel võib olla külmakraade ja lund. Lisaks on Matsalu rahvuspark tuntud linnustikurikkuse poolest ning kevadisel ja sügisel toimub seal suur rändelinnuparv.

# data[].attributes.body
Matsalu rahvuspargile on iseloomulikud lagedad rannaalad, kus inimene ja loodus on tasakaalukalt käsikäes toimetanud juba aastasadu. Tänu sellele võib siit leida tänaseks mujal Euroopas praktiliselt kadunud poollooduslikke kooslusi. Matsalus laiuvad Põhja-Euroopa suurim luhaala, Euroopa ulatuslikuimad rannaniidud, Eesti suurim roostikumassiiv ning Lääne-Eestile omased alvarid.

# data[].attributes.body
Matsalu rahvuspark on osa HELCOM-i Väinamere merekaitsealast. HELCOM ehk Helsinki komisjoni konventsioon on Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitset tagav kokkulepe, mis sõlmiti 1995. aastal.