# data[].attributes.body
MULIGHEDER

Støttesystemer

Det kunne være fedt med en drøftelse på årgangsteam om nogle muligheder kan hjælpe en årgang (prøvehandling ift. pædagogisk analyse - hvor deler vi det med alle voksne om børnene?). Måske nogle af mulighederne er fagspecifikt:

1. Rød - gul - grøn:

Signal for barnets status i proces med en givne opg. Signal med kopper, blyant, post-it?

2. Hjælpeliste:

Oftest i praktisk/musiske fag, da det ellers kan skabe uro.

3. Hjælpebord:

Kan fungere for en stor flok, og hjælpe de svage i gang/de fagligt udfordrede. Kan udfordre ift. plads, men også det at hjælpe dem der kort har hjælp + "det er lidt hyggeligt" (kendskab til elevgruppen og niveau).

4. Samlet hjælp

Hvis mange har udfordringer med en specifik opgave - så kan man gøre ophold i undervisningen og hjælpe mange på samme tid.

OBS! kan forstyrre andres flow.

Evaluering

Mere opmærksomhed på at få afrundet timen ordenligt, og samlet op, skrevet ned sammen med børnene.

Tage sig tiden til at ændre sine vaner og rutiner.

# data[].attributes.body
"Opdragelsen" til elevernes forståelse for betydningen og værdien i medbestemmelse og medindflydelse.

Medindflydelse og ansvar for egen og andres læring:

S: Selv - prøv selv at løse opgaven

M: Makker - spørg en makker om hjælp

I: Igen - prøv igen eller gå til næste opgave

L: Lærer - spørg din lærer om hjælp.

# data[].attributes.body
Mere fokus på 1-2-3 differentiering. Her frigiver den selvstændige fase læreren til at være tilstede i den støttende gruppe.

# data[].attributes.body
Vi har gode erfaringer med at spørge eleverne først på skoleåret, om hvilke emner de kunne tænke sig at have i løbet af året. Derudover spørge ind til i madkundskab, hvad de godt kunne tænke sig at lave.

# data[].attributes.body
Mulighed:

Lave "hjælpeliste" på tavlen, så de ikke skal sidde med hånden oppe... Venteopgaver, de kan "hygge" sig med imens.

# data[].attributes.body
Synliggørelse af elevstemmen
Læreren viser, at elevinput betyder noget, fx ved at sige:
“Det var jeres idé at arbejde i grupper i dag, lad os prøve det.”
eller “Sidste gang foreslog I mere bevægelse, så nu starter vi timen med en aktivitet.”

# data[].attributes.body
En øget bevidsthed om at italesætte overfor eleverne hvornår de får henholdsvis medbestemmelse og medindfyldelse.

# data[].attributes.body
Muligheder:

Brug ikke kun AULA til det, der er galt... Vores teenagere hører ikke altid, at vi roser dem... Men skriver vi en rosende besked til mor og far... vupti... Et stk. teenager, der er 4 meter højere :-)

# data[].attributes.body
Medindflydelse betyder en del for engagement og kan lægges frem for elever på elegante og inspirerende måder alt efter hvordan der spørges.

# data[].attributes.body
Eleverne opleves til at have brug for mere struktur og rammesætning i nogle situationer.

# data[].attributes.body
Det der går godt:

Når man som underviser skaber tydelige rammer og stilladserer eleverne i, hvordan de kan have indflydelse på deres undervisning. At man rammesætter en opgave, et undervisningsforløb eller andet, hvor de kan vælge eller komme med input til undervisningens/opgavens indhold, fx en afstemning af emner eller tekster i forbindelse med litteratur til en prøve.

Det der er svært:

Hvis man har overtaget en ny klasse og de er usikre på underviseren. Her kan de måske være fristede til at foreslå/vælge det som enten er sjovt/nemt eller legende i form af fx at spille fodbold eller at foreslå det, som de tror læreren gerne vil høre, frem for det de gerne vil. Relation, trivsel og vanens magt har stor indflydelse på at gøre det hhv. svært og nemt for eleverne at træffe begrundede valg.

Det der lam være på spil

Klassens sociale hierarkier er toneangivende og har stor indflydelse på, hvilken vej klassen som samlet enhed går/bevæger sig hen imod.

# data[].attributes.body
Hvad går godt?

Man kan differentiere undervisning på 3 måder: differentiering af emnet, differentiering af processen og differentiering af produktet.

Det kan ikke altid lade sig gøre at give eleverne lov til at bestemme over alle 3 ting, men jeg synes, at det tit er muligt at lade eleverne bestemt over 1 af de ting.

1.Emne (Hvad): Hvilket emne de arbejder med.

2.Processen (Hvor? Hvordan?): Arbejder de i gruppen eller indivuduelt...

3.Produktet (Hvordan? Hvad?) - Skal de lave en video, skriv en tekst, laver en tegneserie...?

# data[].attributes.body
Jeg har f.eks. mange af mine timer i den ene af mine klasser som dobbeltlektioner. Her har eleverne selv bestemt, at de har matematik/historie fra morgenstunden - frem for to matematiktimer i streg.

Mine elelver får også medindflydelse på opgavetyper, afleveringer, hvordan vi arbejder med tekser på, hvordan vi afslutter forløb m.m.

# data[].attributes.body
Medbestemmelse:

Jeg har oplevet større motivation, hvis de selv er med til at vælge sværhedsgrad på deres opgaver i hhv. Dansk og tysk. Flere får lyst til at prøve én af de højere sværhedsgrader

# data[].attributes.body
Et klasserum er et sted hvor der er mange elever og det derfor er væsentligt, at hver enkelt elev har sin stemme og har lov til at ytre sig. Det handler om at man fungerer i et fællesskab, hvor der skal tages hensyn og respekt. Frugten af dette er at i fællesskabet skabes læring og gode relationelle oplevelser, som man kan vokse af. Som skole skal der skabes en fælles ramme som er tydelig og meningsfuld.

Gensidig respekt, rammer, forudsigelighed, mening og passende udfordringer...

# data[].attributes.body
Medbestemmelse:

Ang. valg af opgavetyper... Nogle elever farer vild i de "vide rammer"... og de kommer aldrig helt fra start

# data[].attributes.body
Vi oplever, at eleverne (SP) har behov for faste rammer, hvor der kan tilbydes 2-3 valgmuligheder. Men derudover kan frie valg og meget frie rammer forvirre eleverne mere.

# data[].attributes.body
Valgmuligheder i forbindelse med opgaveløsninger f.eks fem forskellige produkter, arbejdsformer, mål eller andet.

# data[].attributes.body
Jeg oplever det går godt, når eleverne får valgmuligheder i matematikundervisningen.

Fx. 4 forskellige opgaver, men indenfor samme emne - ofte variaiton i layout, der indbyder til forskellige arbejdsformer.

Tydelig timer i Classroomscreen, og med skifte, hvor man kan vælge ny opgave.

Jeg synes det er svært at tydeliggøre elevernes medbestemmelse, da de ofte får valgmuligheder i undervisningen - og det jeg oplever som medbestemmelse betyder ikke de samme for dem. Jeg se ri højere grad de ønsker selvbestemmelse, for de anser det som medbestemmelse.

Derudover oplever jeg, at de ofte søger tilbage i trygge rammer. Hvis tvinges ud i det ukendte, spænder usikkerheden ben for deres løsningsorienterende sans. De kan støttes i valgmuligheder med en valgfri hjælp efter x-antal minutter, en ny hjælp efter x- minutter og endeligt et x- antal munitter før man må tappe ud af opgaven og lave noget andet. Dette er dog også utroligt omfattende i praksis.

Slutteligt, er der også en del børn, der ved plenum beslutninger holder på sig selv og dermed ikke kommer til orde. Det vil i høj grad også føles som man ikke har medbestemmelse, fordi man har svært ved at "turde stå frem/stå ved sin holdning".

# data[].attributes.body
Jeg oplever, til tider, at når eleverne får lov at få medbestemmelse eller medindflydelse - så har de svært ved at træffe selve valget dertil.

# data[].attributes.body
Medbestemmelse:

I dansk laver vi sommetider "medbestemmelse", hvor de får tre valgmuligheder for, hvad de hver især går i gang med.

Fordel: De går straks i gang med opgaven, og kvaliteten af det lavede er højere.

Udfordring: Det kan være svært at hitte rede i, hvor langt de er hver især... og ikke alle har lavet samme opgave. Det tager tid at forberede.

Udfordring 2: Efter at have kørt dette over et par dage var spørgsmålet: "Hvornår er vi færdige med de der valg?"

# data[].attributes.body
Vi er gode til medindflydelse, hvor eleverne får valgmuligheder i det faglige arbejde.

Vi skal i nogen grad tilpasse os samfundet. Men vi skal leve op til folkeskolens formålsparagraf.

Miniråd er rigtig godt for at øge forståelse for medbestemmelse/medindflydelse.

# data[].attributes.body
Når eleverne får mulighed for at vælge arbejdsformen (medbestemmelse), når de skal løse en opgave. Opgaven prænseteres først for eleverne, så de alle ved hvad selve opgaven går ud på. Der gives eksempler på hvordan man kan arbejde i de enkelte arbejdsformer.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
lav et billede af nogle folkeskole elever der har medbestemmelse

# data[].attributes.body
Medindflydelse: Eleverne kommer selv med ønsker til hvilke emner vi skal ind på, jeg vælger og forbereder UV og indhold.

# data[].attributes.body
Vi er gode til, men kan blive bedre til at have et fællessprog helt fra skolestarten, så eleverne ved, hvad mebestemmelse betyder - så de ved, at de er med til at bestemme noget, når de får valget mellem f. eks. den røde eller den blå mappe.

# data[].attributes.body
Medbestemmelse: Byggemøder i kloge hænder, eleverne har indflydelse på hvad der skal laves/bygges

# data[].attributes.body
Et dilemma: Der er tit elever med et højt status i klassen, som vil være med til at bestemme over f.eks. gruppearbejde. Der er også elever med et lavt status, som ikke trives i det.

# data[].attributes.body
Jeg spørger altid mine elever hvilke emner, de kunne tænke sig at arbejde med i årsplanen. Første forløb bestemmer jeg, grundet egen forberedelse. Resten tilpasser jeg efter deres ønsker, og demokrati. Jeg giver dem ideer, enten ved hjælp af grundbøger, hjemmesider eller lignende

# data[].attributes.body
Jeg oplever, at det kan være svært at give eleverne "tilfredshed" med de mulige valg de så får serveret, der indebærer medbestemmelse og medindflydelse.

# data[].attributes.body
Medbestemmelse: Det går godt når vi eksempelvis laver en afstemning omkring hvilke opgaver vi skal lave i et eller andet fag. Der skal være nogle valgmuligheder.

# data[].attributes.body
Uenigheden blandt eleverne, hvis de får lov til at bestemme er en udfordring.

# data[].attributes.body
Skolens hverdag og undervisning er præget af anvisninger og krav, hvorimod "Moderne" børneopdragelse er præget af, at rigtig meget er til forhandling.

Skal vi i højere grad tilpasse os samfundet?

# data[].attributes.body
Et dilemma for mig er, at børnene efterspørger ny og anderledes undervisning, men bliver ofte utrygge og søger det kendte, når de får valget

(eks. Lets do it, grammtikbøger og lignende)

# data[].attributes.body
Uddannelse af tre UMR (undervisningsmiljørepræsentanter -Kasper 8.b, Marcus 9.a og Johanne 7.a) er positivt for elevernes mulighed for medindflydelse.

Vores evne til at sætte dem i spil er ikke god - Det er svært.