# data[].attributes.body
Eleven kan anvende viden om miljøets og omgivelsernes betydning for borgeren med demens til at igangsætte initiativer, der støtter borgerens hverdagsliv og

fremmer trivsel.

# data[].attributes.headline
 Omsorgsopgaver hos borgeren med demens. 

# data[].attributes.subject
 Omsorgsopgaver hos borgeren med demens. 

# data[].attributes.body
pleje og omsorg overfor mennesker med en demenssygdom er en meningsfuld del af at giver den rette behandling. Da sygdomsforløbet med demens udvikler sig, er det nødvendigt hele tiden at tilpasse plejen og omsorgen, som kan blive mere omfattende i takt med, at demenssygdommen skrider frem.

Kommunikation

Johanne har svært med kommunikation, hvis man har lange samtaler, fx hvis personalet er for anmassende eller gøre hende utryg. Personale skal være opmærksom på sin egne nonverbale signaler.

kommunikation er afgørende for god pleje og omsorg. Men fordi sygdommen rammer hjernen, kan det være for den demente at give udtryk for sine behov, tanker og følelser.

Kommunikation går to veje og det er derfor vigtig, at man forsøger at forstå dem dementes budskaber ved at praktisere aktiv lytning.

Fysisk pleje

Johanne har svært forstå og overskue hendes hverdages liv pga demenssygdom. personlige guider som at spise, vaske sig eller børste tænder.

Hvis Johanne får god tid kan hun selv opnå hendes behov, med de ressourcer hun har.

Den fysiske pleje og omsorg handler derfor om hjælp til at klare den personlige hygiejne, at spise, mundhygiejne, forebyggelse og behandling af ufrivillig vandladning og fald.

# data[].attributes.body
Få øje på hvad borgeren allerede mestrer og hvad borgeren har brug for hjælp til

Få øje på hvad borgeren allerede gør, som er udviklingsstøttende

Find ud hvad borgeren har brug for at gøre mere af, eller gøre på en bestemt måde for at hjælpe borgeren

videre i sin udvikling

# data[].attributes.attachment_caption
på trods af systematisk  forebyggelse, er nødt til at håndtere.

# data[].attributes.headline
Hvordan bruger sociale -pædagogiske metode bruger den  til at forbyggelse  magtanvendelse til demens?

# data[].attributes.subject
Hvordan bruger sociale -pædagogiske metode bruger den  til at forbyggelse  magtanvendelse til demens?

# data[].attributes.body
_ Servicelovens regler om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten bygger på det enkelte menneskes ret til at bestemme over sig selv og sit eget liv. Den personlige frihed skal beskyttes – uanset om man har betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne eller ej.

_ Brug af magt bliver tydelig, når det handler om fx fastholdelse. Men det er også væsentligt at være opmærksom på hverdagssituationer, hvor det er knap så tydeligt, om den enkelte får mulighed for at bestemme over sit liv. Det kan fx være i forhold til, hvem der beslutter, hvad den enkelte borger skal spise, købe eller beskæftige sig med.

_ Et godt kendskab til borgerens livshistorie, reaktionsmønstre, rutiner, ønsker og behov kan være med til, at den fagprofessionelle er forberedt på situationen og kan reagere med tiltag allerede inden, der opstår en kritisk situation, som måske kan føre til magtanvendelse.

Det er 3 principper for magtanvendelse:

1. Mindsteindgredsprincippet

2. Proportionalitetsprincippet

3. Skånsomhedsprincippet

Det vil sige, at socialpædagogisk forebygge bistand omsorg og altid går for ud magtanvendelse

Viser sig umulig at løse en konkret situation på en anden måde.

Indgred må kun ske for at sikre personens omsorg, værdighed og tryghed eller af hensyn til fælleskabet på plejcentret og andre.

SSH: Anvendelse af fysisk magt i form af fastholdelse i personlige hygiejnesituationer. Det kan fx være, når den demente skal have børstet tænder, vasket hår, tager tøj på eller af. (servicelovens)

# data[].attributes.body
Livshistorie om Johanne

Johanne blev født i Grindsted i 1945.

Hun tog hendes realeksamen i 1961 og gik derefter på Ankerhus Husholdningsskole. 1963 – 1966 arbejdede hun ved Landsretssagfører Skjold-Hansen.

Johanne møder Bent i 1964 og de bliver gift året efter.

De køber hus i Holbæk og Johanne bliver hjemmegående husmor.

Bent og Johanne får tilsammen 3 børn. 1 datter og 2 sønner.

I 1974 bliver Bent forfremmet som ingeniør og de køber sammen et sommerhus.

1980 er børnene blevet så store, at Johanne får et arbejde som kommunal dagplejer.

Bent går på pension i 2008, men fortsætter som underviser på Tekniske skole.

I 2012 stopper Johanne som kommunal dagplejer, fordi hun begynder at få svært ved at huske opgaverne og glemmer børnenes navne.

Johanne får konstateret alzheimers i 2014 og Bent stopper med at arbejde, for at være hjemme og passe hende.

2018 får Johanne en plads på et plejecenter i Holbæk.

# data[].attributes.body
I vores arbejde som SSH møder vi borgere med nedsat egenomsorgsevne, som har behov for hjælp til at klare hverdagen. Det kan afhængige alt efter hvor meget hjælp en borger behøver. Det hedder at borgerens evne til at mestre eget liv.

En borger kan have brug for hjælp til af -og påklædning eller personlig pleje og de borgere kan have brug for vejledning eller guidning til at kunne gennemføre opgaven.

Guidning kan være både verbal eller nonverbal. Vi kan som SSH vedligeholde borgernes ressourcer via guidning.

# data[].attributes.body
Meningsfulde aktiviteter og deltagelse i hverdagslivet er et basalt behov for alle, og mennesker med demens har særlige behov for støtte for at kunne opretholde deres funktionsniveau og fortsætte deltagelse hverdagsaktiviteter.

Aktiviteten hos Johanne kan det være fx: rydde op i skabe og lægge tøj sammen, en tur i haven, plukke æbler og en tur til søen og fodre ænder.

En sansehave vil være godt for Johanne, da det vil hjælpe hende med at huske lugte og følelser fra "gamle dage".

Johanne er tidligere husmor og dagplejer.

# data[].attributes.attachment_caption
I vores indsatser på demensområdet, arbejder vi altid med personcentreret omsorg, ud fra Kitwoodblomsten. Her tager vi som det første udgangspunkt i trøst. Når vi starter med trøst, er det fordi at vi oplever at den demensramte ofte, mangler en høj grad af nærvær, tryghed og forståelse for deres situation. Denne mangel kan ofte føre til frustration og mistrivsel hos borgeren, og være med til at forstærke den udadreagerende adfærd.

# data[].attributes.body
Tom Kitwoods blomster personcentrede pleje og omsorg .

Neuropædagogik

KRAP – som står for Kognitiv, Ressourcefokuseret, Anerkendende Pædagogik

Livshistorier

Reminiscens - fokusere på livsminder og erindringer

Marte Meo n - øjnekontakt Johanne få øje på hvad allerede mestrer og hvad Johanne har brug for hjælp til

Medinddragelse og medindfl ydelse

Johanne viser at hun er glad og får tryghed fra SSH.

De laver sjov sammen.

det reducer konflikter når man bruger marte meo metoden.

Low Arousal

Deltagelse i fysiske og kreative aktiviteter

# data[].attributes.body
2.

Eleven kan anvende viden om socialpædagogiske metoder, herunder guidning til selvstændigt eller i samarbejde med tværprofessionelle samarbejdspartnere at

igangsætte aktiviteter, der forebygger magtanvendelse og opretholder en værdig og respektfuld kommunikation i forbindelse med pleje- og omsorgsopgaver hos borgeren med demens.

# data[].attributes.body
ADL dækker over alle de opgaver, der opstår i forbindelse med almindelige daglige levevis.

# data[].attributes.headline
MARTE MEO METOD TIL JOHANNE (er det blandt andet muligt at støtte op om selvværd – herunder selvfølelse og selvtillid – sociale kompetencer, empati, koncentration, vitalitet, sprog og impulsstyring.)

# data[].attributes.subject
MARTE MEO METOD TIL JOHANNE (er det blandt andet muligt at støtte op om selvværd – herunder selvfølelse og selvtillid – sociale kompetencer, empati, koncentration, vitalitet, sprog og impulsstyring.)

# data[].attributes.body
KONTAKT -SSH bruger det til at skaber Johanne tryghed, så få hun god samarbejde og tillid. Johanne

Tydelig start og slut , hun hilser Johanne med smil og hun føler imødekommende.

bruger nævn/påroende kan har tavl /vi skal også lnkluderet dem.

- Hun bruger ca. 2min til at guide Johanne og opgaver bliver letter og koster ikke så meget tid ligesom i starten .

SSH skaber opmærksomhed fra Johanne .

Hun får positiv bekræftelse fra Johanne , hun begynder at give en rose Johanne hvor du ser godt ud, hvor god du laver din seng, det godt du har druk vand.

Gentagelse- hun gentager meget og bruger mere tid til at viser hende hvad der foregå. Hun viser opmærksomhed og koncentration, interresse til Johanne og det gå godt .

Benævne- hendes egne initiativer med borger / set ord på /ikke mange sporsmål.

hvordan gøre man - SSH - Sætter ord på Johanne

ssh hun viser andens tanker, handlinger og følelse fx. Hun siger at hvis du fryser jeg har en god tøj til dig.

# data[].attributes.headline
Centrale principper i magtanvendelsesreglerne og forebyggende praksis

# data[].attributes.subject
Centrale principper i magtanvendelsesreglerne og forebyggende praksis

# data[].attributes.body
https://youtu.be/wrUOwDC4rnA?feature=shared

# data[].attributes.body
Udover en bred kommunikation, arbejder vi også med betydningen af kropssprog omkring den demensramte, samt vigtigheden af lyde. Disse to faktorer er ofte store fokuspunkter i arbejdet med at få skabt ro og tryghed omkring, og hos, den demensramte.

Forstår mundtlige meddelelser – skal bruge meget tid på at udtrykke sig – men kan gøre sig forståelig

# data[].attributes.body
Omgivelserne har stor betydning for trivsel og livskvalitet for mennesker med demens.

Omgivelserne handler om alt det der er omkring os:

Relationer

Nærvær

Stemning

Stimuli

Meningsfuld beskæftigelse

# data[].attributes.body
Trøst-ssh- Trøster hende

Tilknyting-hun skaber relation med Johanne/hun føler sig inmøkomende.

Kærlighed- skal vi gå og hygge os/spis små kager.

hun få en glad følelse.

Positiv ledelse -ssh siger hvor er det delight at se dig .

ldentitet/Turtagning- Bruger øjenkontakt, nakken i bevægelse, bruge navn.

fordybelse og koncentration

komme ind i den andens perspektiv

# data[].attributes.headline
funktionevne til Johanne .psykisk, Fsykisk, social

# data[].attributes.subject
funktionevne til Johanne .psykisk, Fsykisk, social

# data[].attributes.body
PSYKISK

kort hukommelse

Alzheimers (Symptomerne udvikler sig gradvist og inkluderer hukommelsestab, forvirring, problemer med at udføre kendte opgaver, sprogvanskeligheder og ændringer i personligheden.)

social

Hun kan indlede samtaler hvis hun få god pleje dette er dog kun hvis der er trykhed.

hun kan havde sværte ved at holde samtaler med andre især hvis det er for lange sætninger samt hun skal bruge mere tid på at svare, borger spørger meget ind til om hendes mand kommer tit, for det er socialt netværk hun kan huske

Fysisk

Johanne kan godt gå og bevæger sig, men hun er lidt langsom.

Nedsat kondinationer

# data[].attributes.attachment_link.title
Centrale principper i magtanvendelsesreglerne og forebyggende praksis