# data[].attributes.body
Svět se dramaticky mění. Přemýšlím o tom, jak změny co nejlépe promítnout do školního života. Jak se v mnoha hlubokých změnách najednou orientovat?

Potřebujeme se opřít o hodnoty. Hledat, CO JE ŠPATNĚ a CO JE SPRÁVNĚ. Pro sebe i pro společnost.

Přikládám tři příspěvky k tématu společenské změny. Vnímám tyto příspěvky jako podklady k diskuzi.

Pozn.: Nebojte se k příspěvkům Deníku N doplnit svůj mail, abyste si články a podcasty mohli přečíst a poslechnout. Je to ověřený zdroj. Získáte bohaté informace od zajímavých lidí.

# data[].attributes.headline
Proč nedává smysl doporučení, že bychom se měli vrátit do předmoderních časů.

# data[].attributes.subject
Proč nedává smysl doporučení, že bychom se měli vrátit do předmoderních časů.

# data[].attributes.body
Zdroj: Deník N

Bude se o dnešní době jednou psát jako o katastrofě? Obávám se, že ano, říká historik. Zároveň navrhuje, kde hledat naději.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bude se o dnešní době jednou psát jako o katastrofě? Obávám se, že ano, říká historik. Zároveň navrhuje, kde hledat naději

# data[].attributes.attachment_link.description
Musíme mluvit o spotřebě. Musíme mluvit o touhách. Musíme mluvit o tom, co jsme se naučili chtít. Ale myslím, že moralistní přístup vůči spotřebě, přítomný v environmentálním hnutí zejména na globálním Severu, v lidech příliš nerezonuje, říká historik Sunil Amrith v rozhovoru o své knize Hořící Země, ve které popisuje, jak lidstvo přetvářelo planetu Zemi – a ta zase…

# data[].attributes.body
s ohlédnutím za posledním měsícem školního roku Vám přeji krásné léto. 🏖️⛺️👒🔅🍓🍒⛵️🌳🌈🍄‍🟫

Radka

# data[].attributes.body
Zlínský filmový festival není jen o zábavě. Děti se vrací s hlavou plnou myšlenek, které vyvstávají po zhlédnutí všech vybraných filmů. A že jich není málo.

Jejich život je velmi odlišný od příběhů dětí na plátně. A proto je tolik důležité tyto příběhy vidět, nezavírat před nimi oči. Posilovat tak empatii, porozumění, společenskou odpovědnost i pokoru a vděčnost za své bytí.

Jsou věci, do kterých se rodíme, jiné se nám mohou v průběhu života stát, něco lze ovlivnit, něco hůře a něco vůbec. Jak v takových situacích čerpat sílu a hledat radost ze života?

Finanční bankrot.

Vážná nemoc v rodině.

Radikálně přísná výchova.

Drogová závislost.

Šikana.

Kulturní rozdíly.

Společně často přemýšlíme jak zvládat krizové okamžiky života a jak si budovat životní hodnoty.

# data[].attributes.body
Prvňáci prokázali své čtenářské dovednosti v aktivitách, které pro ně v knihovně připravili studenti z pedagogické školy.

# data[].attributes.body
Třetím rokem organizujeme na druhém stupni červnové výzvy.

Pro žáky je to příležitost dostat se hlouběji do tématu, které je zajímá. Nebo třeba zjistit, že tohle zaměření není pro ně to pravé.

My dospělí vždycky žasneme.

# data[].attributes.body
Nad lidským chováním se můžeme zamýšlet z několika rovin. Příjemné, nepříjemné, škodlivé, užitečné. Je dobré si zvědomit, že kvadrant NEPŘÍJEMNÉ - UŽITEČNÉ nás učí odolnosti a překonávání překážek.

# data[].attributes.body
Nabízím k prostudování vyhodnocení dotazníků. Za ocenění děkujeme. Náměty se budeme zabývat. Zpětnou vazbu z dotazníků si bereme nejen každá/ý z nás, ale i jako tým. Díky.

Vyjádřit bych se chtěla ke dvěma věcem.

Ilku nepropouštím. Ilka byla tak hodná, že škole pomohla na dva roky a zastoupila kolegyně na mateřské. Ilka se v týmu osvědčila a věřím, že naše spolupráce nekončí úplně.

Pobyt v přírodě nemá pro Školamyšl jiný termín než poslední týden v červnu. Mrzí mě to. Minulý rok jsme jeli na začátku června, protože jsme měnili destinaci a jiný termín nebyl. Mohli jsme si ověřit, jak nevhodný termín to pro školu je. Učitelé v červnu píšou dvoje slovní hodnocení - vyjádření za květen a vysvědčení. Odjet na více dnů mohou, až když je hotovo. Pobytem v přírodě také efektivně naplňujeme poslední dny školy, kdy už je obtížné děti udržet v budově nebo pracovat na jakémkoli rozvoji. Lidově řečeno: poslední dny škol už se tam osazenstvo jen tak plácá.  Školamyšl ne. My jedeme ve Vesmíru nadoraz.

# data[].attributes.body
Tradiční slavnost zakončení školního roku skýtá příležitost rozloučit se s deváťáky, přijmout páťáky na druhý stupeň pasovat prvňáčky na čtenáře.

A hlavně setkat se jako jedna velká školní komunita.

# data[].attributes.body
Jak s dětmi v diskuzi reagovat na geopoliticky zjitřelou situaci? Činem. Posilujeme odolnost, schopnost si poradit, připravenost na krizové momenty. V křesťanském centru Vesmír v Orlických horách trénujeme první pomoc, skautské dovednosti, spíme v lese, zdoláváme trasy v lanovém centru, testujeme své limity na různě obtížných pěších túrách, otužujeme se v balónkové bitvě, překonáváme se v survivoru, utužujeme sociální dovednosti v týmech a v rituálu se loučíme s deváťáky.

# data[].attributes.body
Družina v červnu stihla archeologickou výpravu v muzeu a hmatovou poznávačku.

Výrobili si papírové bambitky a trefovali modelínou pyramidu z kelímků.

Věnovali se výtvarnému tvoření.

Potkali se s asistenční 1,5 let starou fenkou pro nevidomou  holčičku, kterou doprovází do školy.

# data[].attributes.body
Milí, sestavila jsem pro školu soubor důležitých informací CO DĚLAT v případě krizových situací.

Třeba se Vám budou hodit i v rodinách. Nebo raději AŤ JE NIKDY NEPOTŘEBUJEME!

Pozn.: S chytrými blondýnkami jsem se nezbláznila, ani jsem neopustila své společenské postoje. 😉 S tím názvem se zbláznili hasiči. Nicméně lépe informačně nabytý dokument nenajdete. 😇

# data[].attributes.body
Na závěr ročního projektu z Erasmu, který měl naše vyučující posílit v dovednostech v Agora vzdělávání, jsme hostili ředitelku Agora Paningen Mariëlle Johanna Petronella Francisca Wilms a její kolegyni Meike Giesen. Šest holandských dětí spalo v rodinách. Děkuji všem zapojeným.

Posílám záznamy ze společné reflexe.

# data[].attributes.body
Zde vidíte plakát, který si pro nás na reflexi připravili.

# data[].attributes.body
Zde si můžete přečíst výstup z jimi připravené reflexe. Zanechala jsem ho autentický i s otázkami, které si pro náš tým připravily.

# data[].attributes.attachment_link.title
ERASMUS Pozorovací pracovní list ČJ.docx

# data[].attributes.body
Jak už to bývá, do čeho se nám nechce, to se vybarví v zářivých odstínech.

Náročné procesování projektu, které bude probíhat ještě v červenci, závěr školního roku, obavy z realizace plánů, z komunikace v angličtině,...

Jestli jsem před příjezdem Holanďanů říkala, že už o žádný Erasmus nestojím, ještě než odjeli, domlouvala jsem s nimi těsnější spolupráci. 🤩

Díky nim jsme měli šanci nahlédnout naši práci jejich očima. Byly nadšené. Až bych řekla příjemně šokované. U mnoha školních aktivit sdílely, že se ve Školamyšli inspirují pro svou školu. Z reflexe této návštěvy jsme získali velký pocit profesní hrdosti. 🙏🏽

# data[].attributes.headline
Jak může rodič hlídat digitální wellbeing dítěte a dospívajícího

# data[].attributes.subject
Jak může rodič hlídat digitální wellbeing dítěte a dospívajícího

# data[].attributes.body
Zdroj: Deník N

Zabavit mobil znamená sebrat i kamaráda. Psycholožka vysvětluje, jak rozumět online světu dospívajících a v čem rodiče chybují.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zabavit mobil znamená sebrat i kamaráda. Psycholožka vysvětluje, jak rozumět online světu dospívajících a v čem rodiče chybují

# data[].attributes.attachment_link.description
„Když dítě na telefonu prosedí hodinu a má i širší zájmy, nemusí to být vůbec problém,“ říká mediální psycholožka Lenka Dědková, která zkoumá vztah dětí, dospívajících a rodičů v souvislosti s online světem. V rozhovoru vysvětluje, v čem jsou rozdíly mezi chováním dívek a chlapců, kdy a jak by měl rodič limitovat dítěti čas na mobilu nebo jaké rodičovské…

# data[].attributes.body
Zdroj: Deník N

„Jsem znechucený tím, že jsme přes třicet let svobody doslova prodrbali zaměřením se na ekonomiku a životní úroveň. Je to sice namístě, ale nestačí to. Zanedbali jsme artikulaci hodnot, na kterých stojí náš stát a naše identita. Spoléhali jsme na to, že se svobodou přichází i povědomí o svobodě, ale to není pravda,“ říká ve Studiu N vládní koordinátor pro strategickou komunikaci Otakar Foltýn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Otakar Foltýn: Mám toho plné zuby. Víc než od komunistů a fašistů mi vadí útoky od pražské kavárny

# data[].attributes.attachment_link.description
„Jsem znechucený tím, že jsme přes třicet let svobody doslova prodrbali zaměřením se na ekonomiku a životní úroveň. Je to sice namístě, ale nestačí to. Zanedbali jsme artikulaci hodnot, na kterých stojí náš stát a naše identita. Spoléhali jsme na to, že se svobodou přichází i povědomí o svobodě, ale to není pravda,“ říká…

# data[].attributes.body
Zdroj: Deník N

Vojtko: „Naše mozky si nevymýšlí hovadiny, opravdu žijeme v dramatickém světě." Jak nepropadat panice?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Někdo světové události vytěsňuje, někdo vědomě ignoruje, někdo se hroutí. Řada lidí podléhá doomingu - mají pocit, že všechno jde do kytek. Apokalyptický přístup je ve společnosti čím dál zřetelnější," všímá si psychoterapeut Jan Vojtko. „Jenže skutečnost, ve které žijeme, nejsou naše výmysly. Ono se to opravdu děje, události jsou dramatické a není to žádná legrace," říká ve Studiu N.

„Kdybych měl doporučit jenom jednu věc, je to vědomá práce se sociálními sítěmi. Proboha vás prosím, každý s tím něco dělejte - například si naordinujte omezený čas," apeluje v rozhovoru. A zároveň radí systematicky si budovat živou sociální síť. „Aktivujte i lidi, které jste viděli třeba před rokem. Je důležité jít ven a vylívat si kyblík. Klidně nadávejte a mluvte sprostě."

Nastal podle něj čas, aby odborníci a odbornice na duševní zdraví nedávali pouze inspiraci nebo doporučení, ale přímo rady. „Doba se změnila. Lidé jsou zoufalí a neustále je koučovat nebo terapeutizovat může být taky někdy na střelení do palice. Dlouho jsem se tomu vyhýbal - a vlastně se tomu pořád trochu vyhýbám -, ale možná je namístě říct naplno: Tohle udělejte, abyste se cítili lépe."

Jak světové dění ovlivňuje naše duševní zdraví a každodenní život? Proč každý z nás na dramatické zprávy reaguje jinak? A jaké nástroje můžeme použít, abychom nepropadali panice nebo cynismu? Podívejte se na celou epizodu.

Celé díly Studia N najdete na platformě Herohero, na webu Deníku N jsou přístupné předplatitelům a předplatitelkám Klubu N. Bezplatné části zveřejňujeme v podcastových aplikacích Spotify, Apple Podcasts, Podbean či YouTube. Sledovat nás můžete také na Instagramu.

Dobří přátelé vám sdílejí kvalitní informace

Radoslava Renzová vám daruje následující článek Deníku N, který je jinak za platební bránou. Přečtete si ho zdarma jen po zadání vašeho e-mailu, který slouží jako ochrana před šířením našeho obsahu bez kontroly. Váš e-mail bude použit pouze pro odemčení článku a nabídku zvýhodněného předplatného. Pokud ji ani po měsíci nevyužijete, smažeme ho z databáze. Možnost odemykat placené články Deníku N mají všichni členové Klubu N.

Můžete také pokračovat na zamknutou verzi článku.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vojtko: „Naše mozky si nevymýšlí hovadiny, opravdu žijeme v dramatickém světě." Jak nepropadat panice?

# data[].attributes.attachment_link.description
„Někdo světové události vytěsňuje, někdo vědomě ignoruje, někdo se hroutí. Řada lidí podléhá doomingu - mají pocit, že všechno jde do kytek. Apokalyptický přístup je ve společnosti čím dál zřetelnější," všímá si psychoterapeut Jan Vojtko. „Jenže skutečnost, ve které žijeme, nejsou naše výmysly. Ono se to opravdu děje, události jsou dramatické...

# data[].attributes.body
Teplé počasí nám umožnilo ukončit plavecký výcvik na plovárně 🏊🏻‍♀️

# data[].attributes.headline
Rozhovor se Sentou Čermákovou z Czechitas

# data[].attributes.subject
Rozhovor se Sentou Čermákovou z Czechitas

# data[].attributes.body
Zdroj: Aktuálně

Ti nejlépe placení nebudou potřeba. Spousta firem zkrachuje, říká o AI Čermáková

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spousta firem - které s nástupem umělé inteligence neudělají transformaci - zkrachuje, domnívá se manažerka a členka správní rady organizace Czechitas Senta Čermáková. Celý svět ale samozřejmě není jen o generativní umělé inteligenci a transformace bude oproti prvotním očekáváním trvat deset, možná i dvacet let, uznává.
Celý rozhovor si můžete pustit v úvodním videu nebo si ho poslechnout ve své oblíbené podcastové aplikaci. Jaká byla jeho hlavní témata?
00:06-06:25 Které vlastnosti generativní umělé inteligence jí pořád připadají skoro až magické? Dokážeme v Česku tuhle příležitost využít? Chybí nám národní vzdělávací program? Je v přístupu k novým technologiím velký rozdíl mezi soukromým sektorem a státem?

06:25-10:29 Může umělá inteligence pomoct i profesím, které měly dřív k technologiím daleko? Mají mít strach i lidé na dobře placených postech? Jak moc se proměnil firemní život?

10:29-16:43 Jak moc přetrvává stereotyp, že ajťák je zasmušilý individualista někde v koutě? Je přirozené, že k IT inklinují více muži, nebo jsou tam spíš víc směřováni? Měl by se změnit přístup už ve školách? Pořád to mají holky v tomto oboru komplikovanější?

16:43-22:46 Na co máme připravit své děti a svá vnoučata? Je pravda, že lidé, kteří dnes nepoužívají AI, už tak trochu zaspali? V čem umělá inteligence otevírá dveře? Jak rychle se modely AI vyvíjejí?

22:46-27:29 Budeme mít za pár let robotické kolegy? Nemá obavy z toho, že se umělá inteligence jednou utrhne ze řetězu? Jak velký vliv má člověk na etické chování umělé inteligence?

27:29-31:49 Kdo jsou lidé, kteří AI programují? Jakou podporu potřebuje vznik velkého datového centra v České republice? Bojí se Češi nových věcí? Bude potřeba šířit AI gramotnost?

# data[].attributes.attachment_link.title
Ti nejlépe placení nebudou potřeba. Spousta firem zkrachuje, říká o AI Čermáková | Aktuálně.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Spousta firem - které s nástupem umělé inteligence neudělají transformaci - zkrachuje, domnívá se členka správní rady Czechitas Senta Čermáková.