# data[].attributes.headline
Навчальні програми

# data[].attributes.subject
Навчальні програми

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами національних меншин та навчальні програми з мов і літератур корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти (Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти, 2011 рік) 1. Навчальні програми з української мови: 2. Навчальні програми з мов та літератур корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Навчальні програми для 10-11 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами національних меншин та навчальні програми з мов і літератур корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти (Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти, 2011 рік) 1. Навчальні програми з української мови: 2.

# data[].attributes.headline
Навчальні прогами

# data[].attributes.subject
Навчальні прогами

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти Навчальні програми з мов корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини Навчальні програми з інтегрованого курсу "Література" Навчальні програми для 8-9 класів з поглибленим вивченням окремих предметів за новим Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Навчальні програми для 6-9 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальні програми з української мови для класів з навчанням мовами корінних народів, національних меншин закладів загальної середньої освіти Навчальні програми з мов корінних народів, національних меншин Для класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною Для класів з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини Навчальні програми з інтегрованого курсу "Література" Навчальні програми для 8-9 класів з поглибленим вивченням окремих предметів за новим Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.headline
Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.subject
Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відповідно до частини третьої статті 44 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Державний стандарт базової середньої освіти, що додається.

2. Установити, що Державний стандарт базової середньої освіти застосовується з 1 вересня 2022 р. для учнів, які навчаються за програмами дванадцятирічної повної загальної середньої освіти.

3. Внести до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637; 2019 р., № 62, ст. 2156), зміну, що додається.

4. Визнати такими, що втратили чинність:

постанову Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1392 "Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти" (Офіційний вісник України, 2012 р., № 11, ст. 400);

пункт 42 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 серпня 2013 р. № 538 (Офіційний вісник України, 2013 р., № 63, ст. 2283);

пункт 1 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 лютого 2020 р. № 143 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 22, ст. 809).

5. Міністерству освіти і науки розробити та затвердити до 31 грудня 2020 р. типові освітні програми для учнів закладів загальної середньої освіти з метою забезпечення впровадження Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого цією постановою.

6. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування, крім пункту 4, який набирає чинності з 1 вересня 2026 року.

Прем'єр-міністр України Д. ШМИГАЛЬ

Інд. 73

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
постановляє

1

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет Міністрів України - Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Відповідно до частини третьої статті 44 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє: 1

# data[].attributes.headline
Модельні програми 5 клас

# data[].attributes.subject
Модельні програми 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Модельні навчальні програми для 5-9 класів Нової української школи (запроваджуються поетапно з 2022 року)

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда підтримки відновлення та реформ Міністерства освіти і науки України

# data[].attributes.headline
Форми організації здобуття освіти

# data[].attributes.subject
Форми організації здобуття освіти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО у Тернопільській області

# data[].attributes.attachment_link.title
форми здобуття освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Пропонуємо алгоритм дій для вчителів у разі проведення занять і увімкнення сигналів тривоги, що розроблений на основі рекомендацій ДСНС України.

У закладах освіти мають бути створені відповідні умови та проведені попередні заходи з підготовки всіх учасників освітнього процесу, а саме:

1. Ознайомлення з місцем розташування укриттів фонду захисних споруд цивільного захисту, правилами поведінки під час переміщення до укриття та перебування в ньому.

2. Пояснення дій, що передбачені Планом реагування на надзвичайні ситуації або Інструкції закладу.

3. Обговорення необхідних речей, які учасники освітнього процесу повинні взяти із собою в укриття.

4. Розподіл учасників освітнього процесу в укриттях із урахуванням місткості та розташування.

5. Встановлення покажчиків напрямку руху до укриттів для швидкого та безпечного переміщення.

Почувши сигнал оповіщення необхідно організувати переміщення учасників освітнього процесу у супроводі з вчителем або відповідальною особою, яка після завершення небезпеки та оголошення відміни сигналу організує повернення учасників освітнього процесу до запланованих заходів, а також перевірятиме наявність учнів в укритті та у приміщеннях закладу освіти після завершення небезпеки.

У випадку сигналу небезпеки:

1. Відповідальна особа вмикає наявну систему оповіщення закладу.

2. Вчитель сповіщає учнів про загрозу, а батьків - про переміщення дітей до укриття.

3. Необхідно організувати пересування двома колонами в приміщенні класу та швидко залишити кабінет.

4. Для супроводу початкових класів можуть бути залученні помічники.

5. Для швидкого надання медичної допомоги має бути залучений медичний працівник.

6. Відповідальні особи після оголошення сигналу оповіщення мусять перевірити всі приміщення закладу на відсутність у них учасників освітнього процесу та працівників закладу, по завершенню перевірки прямувати до найближчого укриття.

7. Учні, які знаходяться на подвір'ї закладу, під час сигналу оповіщення повинні самостійно рухатися до найближчого укриття фонду захисних споруд.

8. У середині захисної споруди відповідальні особи повинні допомогти учасникам освітнього процесу швидко та спокійно зайняти місця.

9. Під час перебування в захисній споруді вчителі та вiдповiдальнi особи здійснюють необхідну підтримку, заходи для комфортного та спокійного перебування в укритті.

10. Після завершення небезпеки та оголошення про відбій тривоги, вчителі та відповідальні особи слідкують за тим, щоб вихід усіх учасників освітнього процесу з укриттів здійснювався колонами або групами.

11. Під час переміщення до укриттів необхідно врахувати наявність інклюзивних груп і класів. У випадку присутності дітей з ООП - попередньо проводити з ними навчання та бесіди, передбачити швидке та спокійне переміщення до укриття, спеціальне місце та заходи, що будуть здійснюватися в укриттях для максимального залучення до них дітей з ООП.

Нагадаємо, укриття мають відповідати встановленим вимогам.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Безпечне освітнє середовище: як діяти вчителям під час занять при оголошенні сигналу "Повітряна тривога"?

# data[].attributes.attachment_link.description
Пропонуємо алгоритм дій для вчителів у разі проведення занять і увімкнення сигналів тривоги, що розроблений на основі рекомендацій ДСНС України. У закладах освіти мають бути створені відповідні умови та проведені попередні заходи з підготовки всіх учасників освітнього процесу, а саме: Ознайомлення з місцем розташування укриттів фонду захисних споруд цивільного захисту, правилами поведінки під час переміщення до укриття та перебування в ньому.

# data[].attributes.headline
Тема першого уроку " Ми українці: честь і слава незламним!"

# data[].attributes.subject
Тема першого уроку " Ми українці: честь і слава незламним!"

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації до першого уроку у початковій школі.pdf

# data[].attributes.headline
Електронні версії підручників

# data[].attributes.subject
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні версії підручників для учнів 1-х класів Електронні версії підручників для учнів 2-х класів Електронні версії підручників для учнів 3-х класів Електронні версії підручників для учнів 4-х класів Електронні версії підручників для учнів 5-х класів Електронні версії підручників для учнів 6-х к…

# data[].attributes.headline
Електронні версії підручників

# data[].attributes.subject
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні версії підручників для учнів 1-х класів Електронні версії підручників для учнів 2-х класів Електронні версії підручників для учнів 3-х класів Електронні версії підручників для учнів 4-х класів Електронні версії підручників для учнів 5-х класів Електронні версії підручників для учнів 6-х к…

# data[].attributes.headline
Електронні версії підручників і навчальних посібників

# data[].attributes.subject
Електронні версії підручників і навчальних посібників

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронні версії підручників

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронні версії підручників для учнів 1-х класів Електронні версії підручників для учнів 2-х класів Електронні версії підручників для учнів 3-х класів Електронні версії підручників для учнів 4-х класів Електронні версії підручників для учнів 5-х класів Електронні версії підручників для учнів 6-х к…

# data[].attributes.headline
Перелік підручників, які пройшли конкурсний відбір

# data[].attributes.subject
Перелік підручників, які пройшли конкурсний відбір

# data[].attributes.attachment_link.title
Наказ МОН № 545 - 5 клас (можуть видаватися).PDF

# data[].attributes.headline
Перелік програм та навчальної літератури, рекомендованих МОНУ для використання у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.subject
Перелік програм та навчальної літератури, рекомендованих МОНУ для використання у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України, для використання в освітньому процесі у початкових класах закладів загальної середньої освіти 

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо викладання освітніх дисциплін у 2022-2023н.р. (4,6-11кл)

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо викладання освітніх дисциплін у 2022-2023н.р. (4,6-11кл)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році

Лист Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 1/9-482

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році Лист Міністерства освіти і науки України м. Київ № 1/9-482

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо організації виховного процесу у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо організації виховного процесу у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Щодо організації виховного процесу в закладах освіти у 2022/2023 н. р.

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда підтримки відновлення та реформ Міністерства освіти і науки України

# data[].attributes.headline
Порядок зарахування, відрахування та переведення учнів у ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Порядок зарахування, відрахування та переведення учнів у ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Порядку зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти

Наказ Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 367

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про затвердження Порядку зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження Порядку зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття повної загальної середньої освіти Наказ Міністерства освіти і науки України м. Київ № 367

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

Наказ Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 813

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти Наказ Міністерства освіти і науки України м. Київ № 813

# data[].attributes.headline
Інструкція з діловодства у ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Інструкція з діловодства у ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказ МОН від 25 червня 2018 р. "Про затвердження Інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти" (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 вересня 2018 р. № 1028/32480)

Наказ Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 676

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Наказ МОН від 25 червня 2018 р. "Про затвердження Інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти" (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 вересня 2018 р. № 1028/32480)

# data[].attributes.attachment_link.description
Наказ МОН від 25 червня 2018 р. "Про затвердження Інструкції з діловодства у закладах загальної середньої освіти" (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 вересня 2018 р. № 1028/32480) Наказ Міністерства освіти і науки України м. Київ № 676

# data[].attributes.headline
Положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з ООП

# data[].attributes.subject
Положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з ООП

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти

Наказ Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 609

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про затвердження Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти Наказ Міністерства освіти і науки України м. Київ № 609

# data[].attributes.headline
Типова освітня програма для дітей з ООП (початкова школа)

# data[].attributes.subject
Типова освітня програма для дітей з ООП (початкова школа)

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про затвердження типової освітньої програми спеціальних закладів загальної середньої освіти І ступеня для дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження типової освітньої програми спеціальних закладів загальної середньої освіти І ступеня для дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.headline
Типова освітня програма  та навчальний план     5 клас НУШ        

# data[].attributes.subject
Типова освітня програма  та навчальний план     5 клас НУШ        

# data[].attributes.headline
Перелік програм та навчальної літератури рекомендованих МОН України у 5-11 класах (2022-2023н.р.)

# data[].attributes.subject
Перелік програм та навчальної літератури рекомендованих МОН України у 5-11 класах (2022-2023н.р.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України, для використання в освітньому процесі у 5-11 класах закладів загальної середньої освіти 

# data[].attributes.headline
Календарно-тематичне планування 

# data[].attributes.subject
Календарно-тематичне планування 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Добірка розробок із Бібліотеки "На Урок"

Реформування освіти надало вчителям академічну свободу викладання, можливість самостійно обирати форми, методи і засоби навчання, проєктувати та коригувати освітній процес. Аби допомогти вчителям підготуватися до викладання у 5- х класах НУШ, ми підготували добірку корисних матеріалів із нашої Бібліотеки, присвячених календарно-тематичному плануванню за новими модельними програмами.

Освітня галузь: Мовно-літературна

Навчальний предмет/інтегрований курс: Українська мова

Модельна навчальна програма: "Українська мова. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори: Заболотний О.В., Заболотний В.В., Лавринчук В.П., Плівачук К.В., Попова Т.Д.)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці: Навчальний предмет/інтегрований курс: Українська література
1. Модельна навчальна програма: "Українська література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори: Архипова В.П., Січкар С.І., Шило С.Б.)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці:
2. Модельна навчальна програма: "Українська література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори: Яценко Т.О., Качак Т.Б., Кизилова В.В., Пахаренко В.І., Дячок С.О., Овдійчук Л.М., Слижук О.А., Макаренко В.М., Тригуб І.А.)

Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: НУШ-2022.5 клас. Українська література.
Навчальний предмет/інтегрований курс: Зарубіжна література
Модельна навчальна програма: "Зарубіжна література. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори Ніколенко О.М., Ісаєва О.О., Клименко Ж.В., Мацевко-Бекерська Л.В., Юлдашева Л.П., Рудніцька Н.П., Туряниця В. Г., Тіхоненко С.О., Вітко М.І., Джангобекова Т.А.)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці: Навчальний предмет/інтегрований курс: Іноземна мова (англійська)
Модельна навчальна програма: "Іноземна мова 5-9 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори: Редько В. Г., Шаленко О. П., Сотникова С. І., Коваленко О. Я., Коропецька І. Б., Якоб О. М., Самойлюкевич І. В., Добра О. М., Кіор Т. М.)

Підручник: "Англійська мова (5-й рік навчання)" підручник для 5 класу закладів загальної середньої освіти (з аудіосупроводом) (авт. Карпюк О. Д., Карпюк К. Т.)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці:
Освітня галузь: Математична
Навчальний предмет/інтегрований курс: Математика
1. Модельна навчальна програма: "Математика. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автор Істер О.С.)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарно-тематичне планування (6 годин на тиждень); Календарно-тематичне планування (5 годин на тиждень); Календарно-тематичне планування (4 години на тиждень).
2. Модельна навчальна програма: "Математика. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори Бурда М.І., Васильєва Д.В.)

Підручник: Математика. 5 клас (автори Г. Бевз, В. Бевз, Д. Владимирова)

Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарно-тематичне планування.

Освітня галузь: Природнича
Навчальний предмет/інтегрований курс: Пізнаємо природу
Модельна навчальна програма: "Пізнаємо природу" 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Біда Д.Д., Гільберг Т.Г., Колісник Я.І.)

Підручник: Підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (Д. Біда, Т. Гільберг, Я.Колісник)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці:
Освітня галузь: Соціальна і здоров'язбережувальна
Навчальний предмет/інтегрований курс: "Здоров'я, безпека, добробут"
Модельна навчальна програма: "Здоров'я, безпека, добробут" 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (автори: Воронцова Т.В., Пономаренко В.С., Лаврентьєва І.В., Хомич О.Л.)

Клас: 5 клас
Посилання на розробку в Бібліотеці:
Освітня галузь: Громадянська та історична
Навчальний предмет/інтегрований курс: "Досліджуємо історію і суспільство"
1. Модельна навчальна програма: "Досліджуємо історію і суспільство. 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (автори Васильків І.Д., Димій І.С., Шеремета Р.В.)

Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарне планування
Навчальний предмет/інтегрований курс: "Україна і світ. Вступ до історії та громадянської освіти"
2. Модельна навчальна програма: "Україна і світ. Вступ до історії та громадянської освіти". 5-6 класи (інтегрований курс)" для закладів загальної середньої освіти (авт. Кафтан М.В., Козорог О.Г., Костюк І.А., Мудрий М.М., Селіваненко В.В.)

Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарне планування НУШ

Освітня галузь: Інформатична
Навчальний предмет/інтегрований курс: Інформатика
1. Модельна навчальна програма: "Інформатика. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори Пасічник О.В., Чернікова Л.А.)

Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарне планування з інформатики на І семестр 2022/2023 н.р.

2. Модельна навчальна програма: "Інформатика. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори Ривкінд Й.Я., Лисенко Т.І., Чернікова Л.А., Шакотько В.В.)

Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарно-тематичне планування з інформатики.

Освітня галузь: Технологічна
Навчальний предмет/інтегрований курс: Технології Модельна навчальна програма: "Технології. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (автори Ходзицька І.Ю., Горобець О.В., Медвідь О.Ю., Пасічна Т.С, Приходько Ю.М.)
Клас: 5 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Орієнтовне календарно-тематичне планування на 2022/2023 навчальний рік.
Навчальний предмет/інтегрований курс: Мистецтво
Освітня галузь: Мистецька

Модельна навчальна програма: "Мистецтво. 5-6 класи" (інтегрований курс) для закладів загальної середньої освіти (автори: Масол Л. М., Просіна О. В.)

Підручник: "Мистецтво" підручник інтегрованого курсу для 5 класу закладів загальної середньої освіти (авт. Гайдамака О. В., Лємешева Н. А.)
Посилання на розробку в Бібліотеці:
Клас: 5 клас
Навчальний предмет/інтегрований курс: Фізична культура
Освітня галузь: Фізична культура

Модельна навчальна програма: "Фізична культура" для закладів загальної середньої освіти (автори: Педан О.С., Коломоєць Г. А. , Боляк А. А., Ребрина А. А., Деревянко В. В., Стеценко В. Г., Остапенко О. І., Лакіза О. М., Косик В. М. та інші).
Посилання на розробку в Бібліотеці:
Клас: 5 клас

Міжгалузевий інтегрований курс: Драматургія і театр

Модельна навчальна програма: "Драматургія і театр. 5 клас" (міжгалузевий інтегрований курс) для закладів загальної середньої освіти (автори: Старагіна І.П., Чужинова І.Ю., Івасюк О.М.)

Клас: 5-6 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарне планування інтегрованого курсу НУШ "Драматургія і театр" 5-6 клас

Міжгалузевий інтегрований курс: Робототехніка

Модельна навчальна програма: "Робототехніка. 5-6 класи" для закладів загальної середньої освіти (авт. Сокол І. М., Ченцов О. М.)

Клас: 5-6 клас

Посилання на розробку в Бібліотеці: Календарне планування (І семестр).

Бажаєте дізнатися отримати більше практичних порад і цікавих ідей? Долучайтеся до Всеукраїнської інтернет-конференції "Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ", яка відбудеться 11-12 серпня 2022 року!

Дякуємо! Ми будемо тримати Вас в курсі!

# data[].attributes.attachment_link.title
На допомогу вчителю 5-х класів НУШ: календарно-тематичне планування

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка розробок із Бібліотеки "На Урок" Реформування освіти надало вчителям академічну свободу викладання, можливість самостійно обирати форми, методи і засоби навчання, проєктувати та коригувати освітній процес. Аби допомогти вчителям підготуватися до викладання у 5- х класах НУШ, ми підготували добірку корисних матеріалів із нашої Бібліотеки, присвячених календарно-тематичному плануванню за новими модельними програмами.

# data[].attributes.headline
Науково-методичний вісник КОІППО ім. В.Сухомлинського № 58

# data[].attributes.subject
Науково-методичний вісник КОІППО ім. В.Сухомлинського № 58

# data[].attributes.headline
Підручники, посібники, календарно-тематичне планування

# data[].attributes.subject
Підручники, посібники, календарно-тематичне планування

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ІМЗО ЗСО НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчально-методична скарбниця НУШ 5-6 класи.xlsx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Лариса Голодюк

# data[].attributes.headline
Навчально-методичний посібник 

# data[].attributes.subject
Навчально-методичний посібник 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Світлана Тацієнко

# data[].attributes.headline
Зміни в організації інклюзивного навчання через воєнний стан

# data[].attributes.subject
Зміни в організації інклюзивного навчання через воєнний стан

# data[].attributes.headline
Державний стандарт соціальної послуги супроводу під час інклюзивного навчання

# data[].attributes.subject
Державний стандарт соціальної послуги супроводу під час інклюзивного навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
ІНКЛЮЗИВНА ОСВІТА - Державний стандарт базової середньої освіти у 2022/2023 навчал

# data[].attributes.attachment_link.description
Ресурсний центр підтримки інклюзивної освіти

# data[].attributes.headline
Про організацію освітнього процесу в умовах воєнного стану

# data[].attributes.subject
Про організацію освітнього процесу в умовах воєнного стану

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про організацію освітнього процесу в початковій школі в умовах воєнного часу

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда підтримки реформ Міністерства освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Рекомендації щодо зарахування дітей до 1-го класу в умовах воєнного часу

# data[].attributes.attachment_link.description
16 квітня 2022 року команда Міністерства освіти і науки України оприлюднила рекомендації щодо зарахування дітей до 1-го класу закладів загальної середньої освіти в умовах воєнного часу. Цьогоріч зарахування здійснюватиметься відповідно до Порядку зарахування, відрахування та переведення учнів до державних і комунальних закладів освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України №367.

# data[].attributes.headline
На допомогу учителю

# data[].attributes.subject
На допомогу учителю

# data[].attributes.attachment_link.title
ПШ - Матеріали на допомогу учителю

# data[].attributes.attachment_link.description
Особливості реалізації освітніх галузей

# data[].attributes.headline
Державний стандарт початкової загальної освіти

# data[].attributes.subject
Державний стандарт початкової загальної освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

Кабінет Міністрів України постановляє:

Внести зміни до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637), виклавши його в редакції, що додається.

Прем'єр-міністр України

В.ГРОЙСМАН

Інд. 73

1. Цей Державний стандарт початкової освіти (далі - Державний стандарт) визначає вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів освіти (додатки 1-11), загальний обсяг їх навчального навантаження у базовому навчальному плані початкової освіти (додаток 12).

2. У цьому Державному стандарті терміни вживаються у такому значенні:

1) загальні результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, що відповідають загальним цілям освітньої(-іх) галузі(-ей);

2) здобувач освіти - здобувач освіти на першому рівні повної загальної середньої освіти;

3) змістова лінія - тематична єдність, яка окреслює внутрішню структуру та систематизує конкретні очікувані результати кожної освітньої галузі;

4) обов'язкові результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, які відповідають загальним результатам навчання та які можна ідентифікувати, кількісно оцінити та виміряти, свідчать про рівень розвитку кожного вміння на завершення циклу (5-6 класи і 7-9 класи);

5) освітня галузь - складник змісту освіти, що відображає певну сферу вивчення або об'єднує споріднені сфери;

6) початкова освіта - перший рівень повної загальної середньої освіти, який відповідає першому рівню Національної рамки кваліфікацій.

Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України " Про освіту", "Про загальну середню освіту", інших нормативно-правових актах.

3. Цей Державний стандарт є основою для розроблення типових та інших освітніх програм. Освітні програми, що розробляються на основі типових освітніх програм, не потребують окремого затвердження Державною службою якості освіти.

На основі освітніх програм розроблюються навчальні програми, які містять зміст предмета або курсу відповідно до конкретних очікуваних результатів, визначених цим Державним стандартом, викладений у логічній послідовності; підходи до інтегрування предмета або курсу за темами, проблемами, проектами, блоками тощо; навчальну діяльність та умови її виконання; відповідні навчальні ресурси; засоби оцінювання навчальних досягнень учнів.

4. Метою початкової освіти є всебічний розвиток дитини, її талантів, здібностей, компетентностей та наскрізних умінь відповідно до вікових та індивідуальних психофізіологічних особливостей і потреб, формування цінностей, розвиток самостійності, творчості та допитливості.

Реалізація мети початкової освіти ґрунтується на таких ціннісних орієнтирах, як:

визнання унікальності та обдарованості кожної дитини, що забезпечується рівним доступом до освіти, забороною будь-яких форм дискримінації або відокремлення дітей на основі попереднього відбору;

цінність дитинства, що оберігається шляхом встановлення освітніх вимог, які відповідають віковим особливостям дитини, визнання прав дитини на навчання через діяльність, зокрема гру, обмеження обсягу домашніх завдань для збільшення часу на рухову активність і творчість дитини;

радість пізнання, що обумовлюється використанням в освітньому процесі дослідницької та проектної діяльності;

розвиток вільної особистості шляхом підтримки самостійності, незалежного мислення, оптимізму та впевненості в собі;

міцного здоров'я та добробуту, яких можливо досягти шляхом формування здорового способу життя і створення умов для гармонійного фізичного та психоемоційного розвитку;

забезпечення безпеки у результаті створення атмосфери довіри і взаємоповаги, перетворення школи на безпечне місце, де запобігають насильству і цькуванню, надають необхідну підтримку;

утвердження людської гідності шляхом виховання чесності, відваги, наполегливості, доброти, здатності до співчуття і співпереживання, справедливості, поваги до прав людини (зокрема, права на життя, здоров'я, власність, свободу слова тощо);

плекання любові до рідного краю та української культури, шанобливе ставлення до Української держави;

формування активної громадянської позиції, відповідальності за своє життя, розвиток громади та суспільства, збереження навколишнього світу.

5. Початкова освіта має такі цикли, як 1-2 і 3-4 класи, що враховують вікові особливості розвитку та потреби дітей і дають можливість забезпечити подолання розбіжностей у досягненнях, обумовлених готовністю до здобуття освіти.

Державний стандарт передбачає організацію освітнього процесу із застосуванням діяльнісного підходу на інтегрованій основі та з переважанням ігрових методів у першому циклі (1-2 класи) та на інтегровано-предметній основі у другому циклі (3-4 класи).

6. Вимоги до обов'язкових результатів навчання визначаються з урахуванням компетентнісного підходу.

7. До ключових компетентностей належать:

1) вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях;

2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування;

3) математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей в навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини;

4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження;

5) інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, школа, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади;

6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів з розумінням важливості збереження природи для сталого розвитку суспільства;

7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях;

8) навчання протягом життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі;

9) громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають:

спроможність діяти як відповідальний громадянин та брати повноцінну участь у громадському та суспільному житті, зокрема школи та класу, спираючись на розуміння соціальних, економічних і політичних понять та сталого розвитку, критичне оцінювання основних подій національної, європейської та світової історії, а також повагу до прав людини та верховенства права, цінування культурного розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України;

виявлення поваги до інших та толерантності, уміння конструктивно співпрацювати, співчувати та діяти в конфліктних ситуаціях, зокрема пов'язаних з різними проявами дискримінації. Дбайливе ставлення до особистого, соціального і фізичного добробуту та здоров'я, дотримання здорового способу життя; розуміння правил поведінки і спілкування, що є загальноприйнятими в різних спільнотах і середовищах, спроможність діяти в умовах невизначеності та багатозадачності;

10) культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості;

11) підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень.

8. Основою формування ключових компетентностей є досвід здобувачів освіти, їх потреби, які мотивують до навчання, знання та вміння, які формуються в різному освітньому середовищі (школі, родині), різноманітних соціальних ситуаціях та обумовлюють формування ставлення до них.

9. Спільними для всіх ключових компетентностей є такі вміння, як читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, творчість, ініціативність, здатність логічно обґрунтовувати позицію, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, співпрацювати з іншими особами.

10. Вимоги до обов'язкових результатів навчання та компетентностей здобувачів освіти визначено за такими освітніми галузями:

мовно-літературна (українська мова, мови відповідних корінних народів і національних меншин; літератури; українська мова та література для корінних народів і національних меншин; іншомовна освіта);

математична;

природнича;

технологічна;

інформатична;

соціальна і здоров'язбережувальна;

громадянська та історична;

мистецька;

фізкультурна.

11. Компетентнісний потенціал кожної освітньої галузі забезпечує формування всіх ключових компетентностей.

Для кожної освітньої галузі визначено мету та загальні результати навчання здобувачів освіти в цілому. За ними впорядковано обов'язкові результати навчання здобувачів освіти, які є основою для їх подальшого навчання на наступних рівнях загальної середньої освіти.

Обов'язкові результати навчання (додатки 1-11) мають індекси, у яких:

скорочений буквений запис означає освітню галузь, до якої належить обов'язковий результат навчання;

цифра на початку індексу означає порядковий номер року навчання (класу);

перша цифра після буквеного запису до крапки означає порядковий номер загальної цілі, на реалізацію якої спрямований обов'язковий результат;

цифра після крапки означає порядковий номер загального результату, з яким співвідноситься обов'язковий результат.

12. Мовно-літературна освітня галузь включає українську мову, мови відповідних корінних народів і національних меншин, літератури, українську мову та літературу для корінних народів та національних меншин, іншомовну освіту.

Метою вивчення української мови та літератури, мов та літератур відповідних корінних народів і національних меншин є формування комунікативної, читацької та інших ключових компетентностей; розвиток особистості здобувачів освіти із застосуванням засобів різних видів мовленнєвої діяльності; здатності спілкуватися українською мовою, мовами відповідних корінних народів і національних меншин для духовного, культурного і національного самовираження, користуватися ними в особистому і суспільному житті, міжкультурному діалозі; збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, розвиток мовленнєво-творчих здібностей.

Здобувач освіти:

взаємодіє з іншими особами усно, сприймає і використовує інформацію для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймає, аналізує, інтерпретує, критично оцінює інформацію в текстах різних видів, медіатекстах та використовує її для збагачення власного досвіду;

висловлює думки, почуття та ставлення, взаємодіє з іншими особами письмово та в режимі реального часу, дотримується норм літературної мови;

досліджує індивідуальне мовлення для власної мовної творчості, спостерігає за мовними явищами, аналізує їх.

Метою іншомовної освіти є формування іншомовної комунікативної компетентності для безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування, що забезпечує розвиток інших ключових компетентностей та задоволення різних життєвих потреб здобувача освіти.

Здобувач освіти:

сприймає інформацію, висловлену іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування, та критично оцінює таку інформацію;

розуміє прочитані іншомовні тексти різних видів для отримання інформації або емоційного задоволення, використовує прочитану інформацію та критично оцінює її;

надає інформацію, висловлює думки, почуття та ставлення, взаємодіє з іншими особами усно, письмово та в режимі реального часу, використовуючи іноземну мову.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з мовно-літературної освітньої галузі визначено у додатках 1-3.

13. Метою математичної освітньої галузі є формування математичної та інших ключових компетентностей; розвиток мислення, здатності розпізнавати і моделювати процеси та ситуації з повсякденного життя, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів, а також здатності робити усвідомлений вибір.

Здобувач освіти:

досліджує ситуації і визначає проблеми, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів;

моделює процеси і ситуації, розробляє стратегії (плани) дій для розв'язування різноманітних задач;

критично оцінює дані, процес та результат розв'язання навчальних і практичних задач;

застосовує досвід математичної діяльності для пізнання навколишнього світу.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з математичної освітньої галузі визначено у додатку 4.

14. Метою природничої освітньої галузі є формування компетентностей в галузі природничих наук, техніки і технологій, екологічної та інших ключових компетентностей шляхом опанування знань, умінь і способів діяльності, розвитку здібностей, які забезпечують успішну взаємодію з природою, формування основи наукового світогляду і критичного мислення, становлення відповідальної, безпечної і природоохоронної поведінки здобувачів освіти у навколишньому світі на основі усвідомлення принципів сталого розвитку.

Здобувач освіти:

відкриває світ природи, набуває досвіду в її дослідженні, шукає відповіді на запитання, спостерігає за навколишнім світом, експериментує та створює навчальні моделі, виявляє допитливість та отримує радість від пізнання природи;

опрацьовує та систематизує інформацію природничого змісту, отриману з доступних джерел, та представляє її у різних формах;

усвідомлює розмаїття природи, взаємозв'язки її об'єктів та явищ, пояснює роль природничих наук і техніки в житті людини, відповідально поводиться у навколишньому світі;

критично оцінює факти, поєднує новий досвід з набутим раніше і творчо його використовує для розв'язування проблем природничого характеру.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з природничої освітньої галузі визначено у додатку 5.

15. Метою технологічної освітньої галузі є формування компетентностей в галузі техніки і технологій та інших ключових компетентностей, здатності до зміни навколишнього світу з використанням засобів сучасних технологій без заподіяння йому шкоди, до використання технологій для власної самореалізації, культурного і національного самовираження.

Здобувач освіти:

втілює творчий задум у готовий виріб;

дбає про власний побут, задоволення власних потреб та потреб тих, хто його оточує;

ефективно використовує природні матеріали, дбаючи про навколишній світ;

практикує і творчо застосовує традиційні та сучасні ремесла.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з технологічної освітньої галузі визначено у додатку 6.

16. Метою інформатичної освітньої галузі є формування інформаційно-комунікаційної компетентності та інших ключових компетентностей, здатності до розв'язання проблем з використанням цифрових пристроїв, інформаційно-комунікаційних технологій та критичного мислення для розвитку, творчого самовираження, власного та суспільного добробуту, навичок безпечної та етичної діяльності в інформаційному суспільстві.

Здобувач освіти:

знаходить, подає, перетворює, аналізує, узагальнює та систематизує дані, критично оцінює інформацію для розв'язання життєвих проблем;

створює інформаційні продукти та програми для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження індивідуально та у співпраці, за допомогою цифрових пристроїв та без них;

усвідомлено використовує інформаційні і комунікаційні технології та цифрові пристрої для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творець та (або) споживач, а також самостійно опановує нові технології;

усвідомлює наслідки використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього світу та сталого розвитку, дотримується етичних, міжкультурних та правових норм інформаційної взаємодії.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з інформатичної освітньої галузі визначено у додатку 7.

17. Метою соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі є формування соціальної компетентності та інших ключових компетентностей, активної громадянської позиції, підприємливості, розвиток самостійності через особисту ідентифікацію, застосування моделі здорової та безпечної поведінки, збереження власного здоров'я та здоров'я інших осіб, добробуту та сталого розвитку.

Здобувач освіти:

дбає про особисте здоров'я і безпеку, реагує на діяльність, яка становить загрозу для життя, здоров'я, добробуту;

визначає альтернативи, прогнозує наслідки, ухвалює рішення з користю для здоров'я, добробуту, власної безпеки та безпеки інших осіб;

робить аргументований вибір на користь здорового способу життя, аналізує та оцінює наслідки і ризики;

виявляє підприємливість та поводиться етично для поліпшення здоров'я, безпеки та добробуту.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі визначено у додатку 8.

18. Метою громадянської та історичної освітньої галузі є формування громадянської та інших компетентностей, власної ідентичності та готовності до змін шляхом осмислення зв'язків між минулим і сучасним життям, активної громадянської позиції на засадах демократії, поваги до прав і свобод людини, толерантного ставлення до оточуючих, набуття досвіду життя в соціумі з урахуванням демократичних принципів.

Здобувач освіти:

встановлює зв'язки між подіями, діяльністю людей та її результатами у часі, пояснює значення пам'ятних для себе та інших громадян України дат (подій);

орієнтується у знайомому соціальному середовищі, долучається до його розвитку, пояснює вплив природи та діяльності людей на нього;

працює з різними джерелами соціальної та історичної інформації, аналізує зміст джерел, критично оцінює їх;

узагальнює інформацію з різних джерел, розповідаючи про минуле і сучасне;

представляє аргументовані судження про відомі факти та історичних осіб, а також про події суспільного життя;

має розвинуте почуття власної гідності, діє з урахуванням власних прав і свобод, поважає права і гідність інших осіб, протидіє проявам дискримінації та нерівного ставлення до особистості;

усвідомлює себе громадянином України, аналізує культурно-історичні основи власної ідентичності, визнає цінність культурного розмаїття;

дотримується принципів демократичного громадянства, бере активну участь у житті шкільної спільноти, місцевої громади.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з громадянської та історичної освітньої галузі визначено у додатку 9.

19. Метою мистецької освітньої галузі є формування культурної та інших компетентностей, цінностей у процесі пізнання мистецтва та художньо-творчого самовираження в особистому та суспільному житті, поваги до національної та світової мистецької спадщини.

Здобувач освіти:

виявляє художньо-образне, асоціативне мислення у процесі художньо-творчої діяльності через образотворче, музичне та інші види мистецтва;

пізнає мистецтво, інтерпретує художні образи, набуваючи емоційно-чуттєвого досвіду, виявляє ціннісне ставлення до мистецтва;

пізнає себе через художньо-творчу діяльність та мистецтво.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з мистецької освітньої галузі визначено у додатку 10.

20. Метою фізкультурної освітньої галузі є формування соціальної та інших ключових компетентностей, стійкої мотивації здобувачів освіти до занять фізичною культурою і спортом для забезпечення гармонійного фізичного розвитку, підвищення функціональних можливостей організму, вдосконалення життєво необхідних рухових умінь та навичок.

Здобувач освіти:

регулярно займається руховою активністю, фізичною культурою та спортом; демонструє рухові вміння та навички та використовує їх у різних життєвих ситуаціях;

добирає фізичні вправи для підвищення рівня фізичної підготовленості;

керується правилами безпечної і чесної гри, уміє боротися, вигравати і програвати; усвідомлює значення фізичних вправ для здоров'я, емоційного задоволення, гартування характеру, самовираження та соціальної взаємодії.

Обов'язкові результати навчання здобувачів освіти з фізкультурної освітньої галузі визначено у додатку 11.

21. Базовий навчальний план початкової освіти визначає загальний обсяг навчального навантаження здобувачів освіти та дає цілісне уявлення про зміст і структуру початкової освіти як першого рівня загальної середньої освіти, встановлює погодинне співвідношення між освітніми галузями за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження здобувачів освіти та загальну щорічну кількість годин за освітніми галузями.

Для учнів з особливими освітніми потребами (з порушеннями зору, слуху, опорно-рухового апарату, інтелектуального розвитку, тяжкими порушеннями мовлення, затримкою психічного розвитку), які здобувають початкову освіту у спеціальних закладах (класах) загальної середньої освіти, базовий навчальний план визначає кількість годин для проведення корекційно-розвиткової роботи.

22. Базовий навчальний план має такі п'ять варіантів (додаток 12):

для класів (груп) з українською мовою навчання;

для класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу, національних меншин;

для класів (груп) з українською мовою навчання представників корінних народів, національних меншин;

для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з українською мовою навчання дітей з особливими освітніми потребами;

для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини.

23. Заклади загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини самостійно здійснюють розподіл навчального навантаження між мовою відповідного корінного народу або національної меншини та іноземною мовою, відображаючи це в навчальному плані. Українська мова як державна в таких закладах загальної середньої освіти вивчається за освітніми програмами, які враховують мовну підготовку здобувачів освіти та спорідненість між рідною і державною мовами.

24. На підставі базового навчального плану може здійснюватися повна або часткова інтеграція різних освітніх галузей, що відображається в типових освітніх програмах, освітній програмі закладу загальної середньої освіти. У процесі інтеграції кількість навчальних годин, передбачених на вивчення кожної освітньої галузі, перерозподіляється таким чином, що їх сумарне значення не зменшується. Зміст природничої, соціальної і здоров'язбережувальної, громадянської та історичної, технологічної, інформатичної освітніх галузей інтегрується в різній комбінації їх компонентів, утворюючи інтегровані предмети і курси, перелік і назви яких зазначаються в типових освітніх програмах, освітній програмі закладу загальної середньої освіти.

25. Базовий навчальний план має інваріантний і варіативний складники. Інваріантний складник є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від їх підпорядкування і форми власності. Виключення з інваріантного складника будь-якої з освітніх галузей є неприпустимим, оскільки порушує цілісність початкової освіти і наступність з базовою загальною середньою освітою.

Інваріантний складник базового навчального плану для спеціальних закладів (класів) передбачає проведення корекційно-розвиткової роботи, напрями та змістове наповнення якої визначаються з урахуванням особливостей психофізичного розвитку дітей з особливими освітніми потребами.

Кожна освітня галузь передбачає обов'язкову корекційно-розвиткову роботу.

Варіативний складник базового навчального плану розподіляється закладом загальної середньої освіти самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальних освітніх потреб здобувачів освіти і відображається в освітній програмі такого закладу.

Наприкінці навчального року (протягом п'яти днів у 1 і 2 класах або десяти днів у 3 і 4 класах) рекомендовано проводити навчально-пізнавальну, пошуково-дослідницьку практику, яка передбачає активну діяльність учнів у школі та поза її межами, реалізацію проектів, екологічних акцій тощо.

26. Варіативність змісту початкової освіти забезпечується також шляхом запровадження резервного часу в освітній програмі закладу загальної середньої освіти, що сприяє, зокрема, задоволенню освітніх потреб здобувачів освіти, вирівнюванню їх досягнень, розвитку наскрізних умінь.

27. Заклади загальної середньої освіти з навчанням мовами відповідних корінних народів та національних меншин для реалізації мовно-літературної освітньої галузі додатково можуть використовувати години варіативного складника базового навчального плану.

28. Вимірювання результатів навчання здобувачів освіти відбувається шляхом:

формувального оцінювання, яке допомагає відстежувати особистісний розвиток здобувачів освіти і хід опановування ними навчального досвіду як основи компетентності, вибудовувати індивідуальну траєкторію особистості;

підсумкового оцінювання, під час якого навчальні досягнення здобувачів освіти співвідносяться з обов'язковими результатами навчання, визначеними цим Державним стандартом.

Завдання для державної підсумкової атестації здобувачів освіти розроблюються з урахуванням компетентнісного підходу.

БАЗОВИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ПЛАН ПОЧАТКОВОЇ ОСВІТИ

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з українською мовою навчання

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу, національних меншин

Базовий навчальний план початкової освіти для класів (груп) з українською мовою навчання представників корінних народів, національних меншин

Базовий навчальний план початкової освіти для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з українською мовою навчання дітей з особливими освітніми потребами

Базовий навчальний план початкової освіти для спеціальних закладів (класів) загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини

__________
* Години, передбачені для фізичної культури, не враховуються під час визначення гранично допустимого тижневого/річного навчального навантаження здобувача освіти.
** Освітні програми класів (груп) з навчанням мовою відповідного корінного народу або національної меншини в очікуваних результатах вивчення української мови враховують мовну підготовку здобувачів освіти та спорідненість їх рідної і державної мов.
*** Іншомовна освіта для дітей з інтелектуальними порушеннями не передбачена. Години розподіляються між іншими галузями на вибір педагогічного працівника.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до Державного стандарту початкової освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Дистанційне навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
ДН_путівник.pdf

# data[].attributes.headline
Про деякі питання національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.subject
Про деякі питання національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.title
лист_патріотичне_виховання-08.06.2022.pdf

# data[].attributes.headline
Про підготовку закладів освіти до нового навчальнного року та опалювального сезону в умовах воєнного стану

# data[].attributes.subject
Про підготовку закладів освіти до нового навчальнного року та опалювального сезону в умовах воєнного стану

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про оптимізацію виконання заходів з підготовки закладів освіти до нового навчального року та опалювального сезону в умовах воєнного стану

Лист Міністерства освіти і науки України
м. Київ
№ 1/8462-22

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про оптимізацію виконання заходів з підготовки закладів освіти до нового навчального року та опалювального сезону в умовах воєнного стану

# data[].attributes.attachment_link.description
Про оптимізацію виконання заходів з підготовки закладів освіти до нового навчального року та опалювального сезону в умовах воєнного стану Лист Міністерства освіти і науки України м. Київ № 1/8462-22

# data[].attributes.headline
Корекційна освіта Про організацію роботи з дітьми з психофіхичними порушеннями

# data[].attributes.subject
Корекційна освіта Про організацію роботи з дітьми з психофіхичними порушеннями

# data[].attributes.attachment_link.title
Кафедра ППКО - Робота з дітьми з психофізичними порушеннями у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Робота з дітьми з психофізичними порушеннями у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.headline
матеріали для вчителів

# data[].attributes.subject
матеріали для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистант - Матеріали педагогів

# data[].attributes.attachment_link.description
Технічні особливості організації дистанційного навчання
Оксана ПАСІЧНИК, вчителька інформатики ліцею “Сихівський”, учасниця робочої групи з розроблення Державного стандарту освіти для НУШ.

# data[].attributes.headline
Медіатека сервісів

# data[].attributes.subject
Медіатека сервісів

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистант - Медіатека сервісів

# data[].attributes.attachment_link.description
Інтерактивні вправи Wordwall

# data[].attributes.headline
Змішане навчання

# data[].attributes.subject
Змішане навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
Дистант - Змішане навчання

# data[].attributes.headline
Матеріали до першого уроку " Незламне прагнення до волі"

# data[].attributes.subject
Матеріали до першого уроку " Незламне прагнення до волі"

# data[].attributes.attachment_link.title
Незламне прагнення до волі

# data[].attributes.attachment_link.description
ОЧІКУЙТЕ СКОРО НА САЙТІ!

# data[].attributes.headline
Нормативно-правова база конкурсу

# data[].attributes.subject
Нормативно-правова база конкурсу

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Нормативно-правова база конкурсу

# data[].attributes.attachment_link.description
Команда підтримки реформ Міністерства освіти і науки України

# data[].attributes.headline
Номінації  конкурсу

# data[].attributes.subject
Номінації  конкурсу

# data[].attributes.body
У 2022/23 навчальному році планується проведення всеукраїнського конкурсу "Учитель року - 2023" у чотирьох номінаціях: "Початкова освіта", "Англійська мова", "Фізична культура", "Фізика" (відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України 31.05.2018 № 549 (у редакції наказу МОН від 26.09.2018 № 1025, наказу МОН від 21.11.2019 № 1448)

# data[].attributes.headline
Аналіз діагностичних анкет

# data[].attributes.subject
Аналіз діагностичних анкет

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
робоча сторінка

# data[].attributes.attachment_link.title
Аналіз діагностичних анкет педагогічних працівників   2021/2022н.р. 

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу у 5 класах НУШ ( рекомендовані для пілотних класів 2021-2022н.р.)

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо організації освітнього процесу у 5 класах НУШ ( рекомендовані для пілотних класів 2021-2022н.р.)

# data[].attributes.headline
Перелік навчальної літератури, навчальних програм ,рекомендованих МОНУ для використання у 2022-2023н.р.(5-11кл.)

# data[].attributes.subject
Перелік навчальної літератури, навчальних програм ,рекомендованих МОНУ для використання у 2022-2023н.р.(5-11кл.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України, для використання в освітньому процесі у 5-11 класах закладів загальної середньої освіти 

# data[].attributes.headline
На допомогу в організації інклюзивного навчання

# data[].attributes.subject
На допомогу в організації інклюзивного навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзивна освіта - Матеріали на допомогу

# data[].attributes.attachment_link.description
Платформа "Цифрова інклюзія" (Digital Inclusion) Україномовний мобільний застосунок для розвитку мовлення і полегшення вербальної комунікації. Має допомогти в розвитку чи відновленні мовлення, соціалізації та реабілітації. Програма безкоштовна та інтуїтивно зрозуміла, крім того до неї є

# data[].attributes.headline
Всеукраїнська школа  онлайн

# data[].attributes.subject
Всеукраїнська школа  онлайн

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відеоуроки, тести та завдання для школярів 5-11 класів

Завантажуй мобільний застосунок
Всеукраїнської школи онлайн

Початкова школа

Навчальні ресурси для учнів/учениць та вчителів/вчительок початкової школи

Детальніше

Інфомедійна грамотність

Навчально-методичні матеріали для учителів

Детальніше

# data[].attributes.attachment_link.description
Відеоуроки, тести та завдання для школярів 5-11 класів Завантажуй мобільний застосунок Всеукраїнської школи онлайн Детальніше   Детальніше

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягень учнів 5-х класів НУШ

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягень учнів 5-х класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 289 від 01 квітня 2022 року
Про затвердження методичних
рекомендацій щодо оцінювання
навчальних досягнень учнів 5-6 класів,
які здобувають освіту відповідно до нового
Державного стандарту базової середньої освіти
Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898, та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, що додаються.

2. Органам управління у сфері освіти обласних, Київської міської державних адміністрацій довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

Міністр Сергій Шкарлет

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
які здобувають освіту відповідно до нового державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти

# data[].attributes.headline
Серія вебінарів з питань оцінювання учнів 5 класів НУШ

# data[].attributes.subject
Серія вебінарів з питань оцінювання учнів 5 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.headline
На допомогу вчителям-предметникам

# data[].attributes.subject
На допомогу вчителям-предметникам

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Згідно з нормативними документами заклади загальної середньої освіти мають право на свободу вибору форм, змісту та способів оцінювання результатів навчання учнів. Як встановлювати рівень опанування навчального матеріалу, визначати сформованість ключових компетентностей та наскрізних умінь учнів 5-6 класів НУШ? Розглянемо наказ Міністерства освіти і науки України від 01.04.2022 № 289, яким надано рекомендації щодо організації цього вкрай важливого складника освітнього процесу.

За рішенням педагогічної ради закладу освіти оцінювання може здійснюватися за системою, визначеною законодавством, або за власною шкалою. В останньому випадку для заповнення Свідоцтва досягнень школа має визначити правила переведення загальної оцінки результатів навчання семестрового та річного оцінювання до системи, визначеної законодавством (12-бальна шкала).

Основні види оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів

Оцінювання має бути зорієнтованим на очікувані групи результатів навчання учнів відповідної освітньої галузі Держстандарту. Критерії оцінювання мають відповідати навчальній програмі з певного предмета або курсу та бути конкретизовані в освітній програмі закладу освіти.

Складниками системи оцінювання навчальних досягнень школярів 5-6 класів НУШ є:
Формувальне (поточне формувальне) оцінювання
Цей вид оцінювання, окрім рівневого або бального, може здійснюватися у формі самооцінювання, взаємооцінювання учнів, оцінювання з використанням окремих інструментів (карток, шкал, щоденника спостереження вчителя, портфоліо результатів навчальної діяльності учнів тощо).
Поточне оцінювання
Метою цього виду контролю є встановлення рівня опанування навчального матеріалу та коригування застосовуваних технологій навчання. Оцінювання має бути спрямоване на закріплення вивченого матеріалу й повторення пройденого, проводитись у формі індивідуальної та фронтальної роботи класу й мати мотиваційно-стимулюючий характер.
Підсумкове оцінювання
Воно складається з таких видів оцінювання:

Тематичне оцінювання. Залежно від специфіки навчального предмета воно здійснюється на основі поточного оцінювання з урахуванням проведених діагностичних (контрольних) робіт або без них. Під час виставлення тематичного балу результати перевірки робочих зошитів не враховуються.

Семестрове оцінювання. Його мета - перевірка рівня засвоєння навчального матеріалу та підтвердження результатів поточних оцінок, отриманих упродовж відповідного навчального періоду. Оцінка за семестр ставиться за результатами тематичного оцінювання та контролю груп загальних результатів, визначених Держстандартом, та відображається у класному журналі та Свідоцтві досягнень. Залежно від специфіки навчального предмета семестровий контроль може бути комплексним і проводитись у формі тестування тощо. Завдання для його проведення розробляються вчителем з урахуванням рівня навченості учнів та охоплюють найбільш актуальні розділи й теми навчальної програми. Педагог має право змістити акценти на результати опанування більш важливих тем, але у цьому випадку слід попередити про це учнів на початку семестру.

Річне оцінювання. Здійснюється на підставі загальної оцінки результатів навчання за І та ІІ семестри, окремі види контрольних робіт, як правило, не проводяться.
Підсумкове оцінювання результатів навчання заповнюють у класному журналі в окремих колонках без зазначення дати. Якщо рівень результатів навчання школяра неможливо визначити, у класному журналі та Свідоцтві досягнень робиться запис "не атестований(а) (н/а)".

Також за рішенням педагогічної ради заклад освіти має право:

визначити адаптаційний період, упродовж якого поточне та тематичне оцінювання не здійснюється;

відмовитись від оцінювання навчальних досягнень учнів з предметів освітніх галузей "Мистецтво", "Соціальна та здоров'язбережувальна", "Фізична культура" або визначити власну рівневу шкалу. Такий підхід дозволить позитивно оцінювати тих учнів, які не мають яскраво виражених художніх чи фізичних здібностей, але сумлінно ставляться до навчання, проявляють активність та ініціативність.

Заповнення Свідоцтва досягнень навчальних досягнень учнів

Цей документ відображає результати навчальних досягнень школярів із переліку предметів та інтегрованих курсів, визначених освітньою програмою закладу освіти.

На лицьовому боці Свідоцтва вказується назва закладу освіти, клас навчання, прізвище та ім'я школяра, рік навчання та таблиця, яка складається з двох стовпців:

1. "Характеристика навчальної діяльності". Ця графа відображає перелік наскрізних умінь школярів, визначених Держстандартом, зокрема:

вияв інтересу до навчання;

розуміння прочитаного;

вміння висловлювати власну думку;

критично та системно мислити;

логічно обґрунтовувати власну позицію;

діяти творчо;

вияв ініціативи у процесі навчання;

конструктивне керування емоціями;

оцінювати ризики;

приймати рішення;

розв'язувати проблеми;

співпрацювати з іншими.

2. "Стан сформованості". Заповнення цієї графи здійснюється по завершенню кожного навчального року або в разі зміни здобувачем освіти закладу освіти шляхом виставлення позначки "сформовано/формується" навпроти кожного зазначеного вміння. Вона заповнюється класним керівником за результатами спостережень, проведених спільно з іншими вчителями-предметниками упродовж року за планом, визначеним закладом освіти.

На зворотному боці Свідоцтва заповнюється таблиця "Характеристика результатів навчання" з декільками стовпцями:

У стовпцях зазначається:

1. Навчальні предмети, визначені затвердженою освітньою програмою закладу.

2. Результат навчання за кожним навчальним предметом. Рекомендується оцінювати сформованість таких умінь та навичок школярів із навчальних предметів:
Українська мова, українська література, зарубіжна література, інтегрований курс літератур (української та зарубіжної), інтегрований мовно-літературний курс, іноземна мова, друга іноземна мова:

сприймання усної інформації на слух/ аудіювання;

усна взаємодія та висловлювання/ говоріння;

сприймання письмових текстів/ читання;

Письмово взаємодіє та висловлюється/письмо.

Математика: Пізнаємо природу / Довкілля / Природничі науки: Технології: Інформатика:

робота з інформацією, даними, моделями;

створення інформаційних продуктів;

робота в цифровому середовищі;

безпечне та відповідальне використання інформаційних технологій.

Здоров'я, безпека та добробут (інтегрований курс): Етика / Курси морального спрямування: Вступ до історії України та громадянської освіти: Інтегрований курс "Мистецтво"/ курси за вибором художнього спрямування: Фізична культура:
У разі виставлення загальної підсумкової оцінки за кожною групою результатів, слід використовувати окремий рядок.

3. Рівень досягнення результатів навчання за навчальний період (І семестр, ІІ семестр, Рік). Ця графа заповнюється з урахуванням оцінок, зафіксованих у класних журналах, шляхом виставлення відповідних балів або перших літер, що відповідають назві рівня досягнень:

"В" - високий (10-12 балів). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"Д" - достатній (7-9 балів). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"С" - середній (відповідає 4-6 балам). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

"Н" - низький (відповідає 1-3 балам). Бальна шкала оцінювання відповідає таким орієнтовним критеріям оцінювання результатів навчання учнів:

При оцінюванні рівня сформованості предметних компетентностей учнів з особливими освітніми потребами вилучають ті складові (знання, вміння, види діяльності та інше), опанування якими є утрудненим або неможливим для учня з огляду на труднощі функціонування, обмеження життєдіяльності та здоров'я.

Бажаєте отримати багато корисних порад від досвідчених педагогів-практиків з усієї України щодо ефективного впровадження ключової освітньої реформи у базову середню школу? Реєструйтеся на Всеукраїнську інтернет-конференцію "Особливості організації навчання в 5-6 класах НУШ", яка відбудеться 11-12 серпня 2022 року, та перегляньте інші заходи у запису:

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання та оформлення Свідоцтва навчальних досягнень учнів 5-6 класів НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Поговоримо про види оцінювання та документ про навчальний поступ школярів

# data[].attributes.attachment_link.description
Пам’ятні дати у 2022-2023 роках

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зміни такі:

У навчальні програми предметів "Історія України", "Всесвітня історія" для 6 - 11 класів та інтегрованого курсу "Історія: Україна і світ" (10 клас) внесли зміни з урахуванням нових історіографічних напрацювань.

"Запропоновані доповнення мають на меті увиразнити наскрізні лінії з минулого, які дають змогу пояснити сучасні події. Наприклад, в оновлених програмах пропонується погляд на СРСР як на державу імперського типу. Також програми орієнтують на вивчення не тільки інструментів насильства, якого в ХХ столітті зазнавали українці, а й опору насильству. Частина змін у навчальних програмах спрямована на розширення просторових контекстів української історії, створення додаткових можливостей для аналогій і порівнянь", - запевняють у МОН.

Зміни насамперед стосуються найновішої історії - подій, пов'язаних зі збройною агресією російської федерації проти України. Передбачили повний (окремим навчальним блоком) розгляд російсько-української війни, що розпочалася у 2014 році. Так, у програмі наголошують на геноцидних діях політичного керівництва і російського війська щодо українців, національному опорі проти агресії російської федерації та міжнародній підтримці України.

До того ж оновили перелік термінів/понять, як-от: "присвоєння суверенітету" (у значенні привласнення, захоплення суверенітету УСРР союзним центром), "русскій мір", "рашизм"; замість вислову "політика русифікації" застосовано вислів "політика російщення", який точніше зображає сутність явища і процесу; уточнили контекст застосування поняття "колабораціонізм".

У змісті навчальної програми предмета "Захист України" посилили військово-патріотичну складову. Програму доповнили інформацією про сучасну російсько-українську війну та Героїв цієї війни, досвід ведення бойових дій. Також переглянули та доповнили теми розділів з вогневої підготовки, домедичної допомоги та цивільного захисту.

У програмі предмета "Основи здоров'я" розширили зміст першого розділу "Безпека і здоров'я людини", який вивчається на початку навчального року в кожному класі. Так, додали теми, що пов'язані з ризиками воєнного часу, зокрема: сигнали оповіщення населення, дії під час повітряної тривоги, обстрілу, надійне і ненадійне укриття, протимінний захист та поводження з вибухонебезпечними й незнайомими предметами, надання домедичної допомоги та психологічної самодопомоги тощо.

До змісту програми з основ правознавства, громадянської освіти додали теми, пов'язані з правами людини, з російсько-українською війною та доповнили інформацією щодо Міжнародного гуманітарного права.

У програмі з географії переглянули обсяг навчального часу на вивчення країн у контексті сучасної російсько-української війни. Також у зміст теми "Країни Азії" додали розширену інформацію про Республіку Корея, її місце у сучасній політичній карті світу, модель економіки, міжнародні зв'язки України з Республікою Корея.

Програми предметів "Зарубіжна література", "Література (молдовська та зарубіжна/румунська та зарубіжна/угорська та зарубіжна)" змінили в частині вивчення творів російських та білоруських письменників. Зокрема, зі змісту програм вилучили твори російських і білоруських авторів. Натомість додали твори світових письменників відповідно до літературного процесу та з урахуванням вікових особливостей учнів.

Відповідно до оновленої програми предмета "Зарубіжна література" замість російських, вивчатиметься творчість таких письменників, як-от Жан де Лафонтен, О. Генрі, Анна Ґавальда, У. Старк, Джон Бойн, Е. Шмітт, Йозеф Рот, А. Гранах тощо.

У програму замість творів російських поетів включені шедеври світової лірики (П'єр Ронсар "До того, як любов у світ прийшла...", Р. Бернс "Моя любов...", Й.В. Ґете "До моїх пісень...", Г. Гейне "Коли настав чудовий май...", Адам Міцкевич "Непевність").

У шкільному курсі "Зарубіжна література" вивчатимуться твори письменників, які писали російською мовою, але життя та творчість яких були тісно пов'язані з Україною - М. Гоголя, В. Короленка (за вибором вчителя), твір М. Булгакова "Собаче серце" (твір вивчається за вибором учнів і вчителя).

У списку творів для додаткового читання (для уроків позакласного читання й уроків резервного часу) залишили для вибору вчителем твори Ільфа і Петрова ("12 стільців") та А. Кузнецова ("Бабин Яр"). Також залишили вивчення творів кримськотатарського письменника Т. Халілова.

З переліку рекомендованих для використання в освітньому процесі вилучили програми "Література (російська та зарубіжна)", "Російська мова для загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням російською мовою" для 5-9 класів, програми з російської мови для загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням українською мовою/з навчанням російською мовою для 10-11 класів, "Російська мова та література (інтегрований курс) для загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням російською мовою" для 10-11 класів.

Оновленням навчальних програм займалася робоча група, до якої увійшли представники закладів вищої освіти, органів державної влади, депутати ВРУ, науковці, директори шкіл, учителі, а також представники громадських та неурядових правозахисних організацій, професійного середовища, засобів масової інформації.

Наказом Міністерства освіти і науки України від 3 серпня 2022 року затверджено і надано гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" оновленим навчальним програмам для 6-9 та 10-11 класів.

Також Міністерство затвердило типові освітні та навчальні програми для 1-2 та 3-4 класів закладів загальної середньої освіти, у яких оновили зміст у частині питань цивільного захисту, поводження з вибухонебезпечними предметами, у зв'язку з масовим вторгненням збройних сил російської федерації в Україну (наказ МОН від 12.08.2022 № 743-22).
Слава Україні! Героям слава! Переможемо!

# data[].attributes.attachment_link.title
Оновили зміст навчальних програм загальної середньої освіти | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Зміни такі: У навчальні програми предметів "Історія України", "Всесвітня історія" для 6 - 11 класів та інтегрованого курсу "Історія: Україна і світ" (10 клас) внесли зміни з урахуванням нових історіографічних напрацювань. "Запропоновані доповнення мають на меті увиразнити наскрізні лінії з минулого, які дають змогу пояснити сучасні події.

# data[].attributes.headline
УВАГА! Оновлено зміст навчальних програм

# data[].attributes.subject
УВАГА! Оновлено зміст навчальних програм

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Перегляд та оновлення змісту навчальних програм загальної середньої освіти - це відповідь на виклики, які виникли у зв'язку з повномасштабною збройною агресією російської федерації проти України.

До робочої групи, яка працювала над оновленням навчальних програм, увійшли представники провідних закладів вищої освіти, органів державної влади, депутати ВРУ, науковці, директори шкіл, учителі, а також представники громадських та неурядових правозахисних організацій, професійного середовища, засобів масової інформації.

У навчальні програми предметів "Історія України", "Всесвітня історія" для 6 - 11 класів та інтегрованого курсу "Історія: Україна і світ" (10 клас) внесено зміни з урахуванням нових історіографічних напрацювань. Запропоновані доповнення мають на меті увиразнити наскрізні лінії з минулого, які дають змогу пояснити сучасні події. Наприклад, в оновлених програмах пропонується погляд на СРСР як на державу імперського типу. Також програми орієнтують на вивчення не тільки інструментів насильства, якого в ХХ столітті зазнавали українці, а й опору йому. Частина змін у навчальних програмах спрямована на розширення просторових контекстів української історії, створення додаткових можливостей для аналогій і порівнянь. Суттєві зміни пропонуються в частині найновішої історії, насамперед подій, пов'язаних зі збройною агресією російської федерації проти України. Передбачено повний (окремим навчальним блоком) розгляд російсько-української війни, що розпочалася в 2014 році. Наголошується на геноцидних діях політичного керівництва і російського війська щодо українців, національному опорі проти агресії російської федерації та міжнародній підтримці України. Оновлено перелік термінів/понять, як-от: "присвоєння суверенітету" (у значенні привласнення, захоплення суверенітету УСРР союзним центром), "русскій мір", "рашизм"; замість вислову "політика русифікації" застосовано вислів "політика російщення", який точніше відбиває сутність явища і процесу; уточнено контекст застосування поняття "колабораціонізм".

У змісті навчальної програми предмета "Захист України" посилено військово-патріотичну складову. Програму доповнено інформацією про сучасну російсько-українську війну та Героїв цієї війни, про досвід ведення бойових дій. Також переглянуто та доповнено теми розділів з вогневої підготовки, домедичної допомоги та цивільного захисту.

У програмі предмета "Основи здоров'я" розширено зміст першого розділу "Безпека і здоров'я людини", який вивчається на початку навчального року в кожному класі. Додано питання, що пов'язані з ризиками воєнного часу, зокрема: сигнали оповіщення населення, дії під час повітряної тривоги, обстрілу тощо, надійне і ненадійне укриття, протимінний захист та поводження з вибухонебезпечними і незнайомими предметами, надання домедичної допомоги та психологічної самодопомоги тощо.

Зміст програми з основ правознавства, громадянської освіти розширено вивченням питань, пов'язаних з правами людини, з російсько-українською війною та доповнено інформацією щодо Міжнародного гуманітарного права.

У програмі з географії переглянуто обсяг навчального часу на вивчення країн у світлі сучасної російсько-української війни. Також у зміст теми "Країни Азії" додано інформацію про Республіку Корея, її місце у сучасній політичній карті світу, модель економіки, міжнародні зв'язки України з Республікою Корея.

Програми предметів "Зарубіжна література", "Література (молдовська та зарубіжна/румунська та зарубіжна/угорська та зарубіжна)" змінено в частині вивчення творів російських та білоруських письменників. Із змісту програм вилучено твори російських і білоруських авторів. Натомість додано твори зарубіжних письменників відповідно до літературного процесу та з урахуванням вікових особливостей учнів.

Відповідно до оновленої програми предмета "Зарубіжна література" замість російських, вивчатиметься творчість таких письменників, як Жан де Лафонтен, О. Генрі, Анна Ґавальда, У. Старк, Джон Бойн, Е. Шмітт, Йозеф Рот, А. Гранах тощо. У програму замість творів російських поетів включені шедеври світової лірики (П'єр Ронсар "До того, як любов у світ прийшла...", Р. Бернс "Моя любов...", Й.В. Ґете "До моїх пісень...", Г. Гейне "Коли настав чудовий май...", Адам Міцкевич "Непевність"). У шкільному курсі "Зарубіжна література" вивчатимуться твори письменників, які писали російською мовою, але життя та творчість яких були тісно пов'язані з Україною - М. Гоголя, В. Короленка (за вибором вчителя), твір М. Булгакова "Собаче серце" (твір вивчається за вибором учнів і вчителя). У списку творів для додаткового читання (для уроків позакласного читання і уроків резервного часу) залишено для вибору вчителем твори Ільфа і Петрова ("12 стільців") та А. Кузнецова ("Бабин Яр"). Також визнано доцільним залишити вивчення творів кримськотатарського письменника Т. Халілова.

Із переліку рекомендованих для використання в освітньому процесі вилучено програми "Література (російська та зарубіжна)", "Російська мова для загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням російською мовою" для 5 - 9 класів, програми з російської мови для загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням українською мовою/з навчанням російською мовою для 10 - 11 класів, "Російська мова та література (інтегрований курс) для загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням російською мовою" для 10 - 11 класів.

Наказом Міністерства освіти і науки України від 03 серпня 2022 року затверджено і надано гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України" оновленим навчальним програмам для 6 - 9 та 10 - 11 класів.

Також Міністерством було затвердженотипові освітні та навчальні програми для 1 - 2 та 3 - 4 класів закладів загальної середньої освіти, у яких оновлено зміст у частині питань цивільного захисту, поводження з вибухонебезпечними предметами, у зв'язку з масовим вторгненням збройних сил російської федерації в Україну (наказ МОН від 12.08.2022 № 743-22).

Нагадаємо, у 20 школах облаштують укриття в межах програми " Безпечна школа ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Оновлено зміст навчальних програм ЗСО

# data[].attributes.attachment_link.description
Перегляд та оновлення змісту навчальних програм загальної середньої освіти - це відповідь на виклики, які виникли у зв'язку з повномасштабною збройною агресією російської федерації проти України. До робочої групи, яка працювала над оновленням навчальних програм, увійшли представники провідних закладів вищої освіти, органів державної влади, депутати ВРУ, науковці, директори шкіл, учителі, а також представники громадських та неурядових правозахисних організацій, професійного середовища, засобів масової інформації.

# data[].attributes.headline
Адаптація учнів 5 -х класів НУШ 

# data[].attributes.subject
Адаптація учнів 5 -х класів НУШ 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З 2022 року п'ятикласники по всій країні розпочнуть навчатися за новим Держстандартом базової середньої освіти за реформою "Нова українська школа".

Типові навчальні плани для 5-9 класів НУШ
Посилання: wym-1655547503050
Типова освітня програма для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти (наказ МОН від 19.02.2021 № 235), розроблена відповідно до Державного стандарту базової середньої освіти на продовження реформи "Нова українська школа". Типова освітня програма (ТОП) вводиться в дію поетапно за навчальними роками: 2022/2023- у 5-х кл.; 2023/2024- у 6-х кл.; 2024/2025- у 7-х кл.; 2025/2026- у 8-х кл.; 2026/2027- у 9-х кл.

Наказом Міністерства освіти і науки України від12 липня 2021 року № 795(у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 10 серпня 2021 року № 898, наказу Міністерства освіти і науки України від 29 вересня 2021 року №1031, наказу Міністерства освіти і науки України від 13 грудня 2021 року №1358, наказу Міністерства освіти і науки України від 02 лютого 2022 року №96, наказу Міністерства освіти і науки України від 09 лютого 2022 року № 143, наказу Міністерства освіти і науки України від 11 квітня 2022 року № 324 ) надано гриф "Рекомендовано Міністерством освіти і науки України"95модельним навчальним програмам для базової середньої освіти, у змісті яких реалізуються концептуальні засади нового Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 898.
ПОСИЛАННЯ: wym-1655548201652
ОСОБЛИВОСТІ ВЗАЄМОДІЇ ПОЧАТКОВОЇ Й ОСНОВНОЇ ШКОЛИ, СТВОРЕННЯ УМОВ ДЛЯ УСПІШНОЇ АДАПТАЦІЇ УЧНІВ П'ЯТИХ КЛАСІВ ДО ПРЕДМЕТНОГО НАВЧАННЯ

* причини труднощів п'ятикласників;

* показники дезадаптації школярів;

* поради вчителям-предметникам.
Кожен учитель, незалежно від того, працює він із молодшими школярами чи з підлітками, запитує себе: "Чому діти, які прийшли в 5 - й клас, відчувають великі труднощі в адаптації до основної ланки школи? Хто винен у тому, що в багатьох п'ятикласників (а потім і в учнів 6-го класу) спостерігається зниження успішності, втрата інтересу до навчання, неадекватність поведінки, погіршення взаємин з однолітками й дорослими?".
Є дві групи причин цих явищ. Перша (психофізичні причини) характеризує стан організму дитини й процеси, які відбуваються в ньому. Друга - педагогічні причини, пов'язані з організацією навчально-виховного процесу в 5-6-х класах.

Говорячи про психологічні особливості учня 10-12 років, необхідно коротко зупинитись на таких, які, у кращому випадку, ігноруються при побудові навчального середовища для 4-6-х класів, а в гіршому - є підґрунтям для виникнення конфліктів між учителем і учнем, а також учня із самим собою.

Відчуття дорослості, не підкріплене ще реальною відповідальністю, - ось особлива форма самопізнання, яка виникає в перехідний період і визначає основи стосунків молодших підлітків зі світом.

Відчуття дорослості виявляється в потребі рівноправ'я, поваги й самостійності, серйозного, довірливого ставлення з боку дорослих. Нехтування такими вимогами, незадоволення цієї потреби загострює негативні риси підліткової кризи. Якщо школа не пропонує учням засобів реалізації їхнього почуття дорослості, воно все ж проявляється, але найбільш невигідним способом - упевненістю підлітка в несправедливості й необ'єктивності вчителя.

Здатність до фантазування, некритичного планування свого майбутнього - ще одна типова риса молодшого підлітка. Результат діїстає другорядним, на перший план виступає власний авторський задум. Якщо вчитель контролює лише результат навчальної роботи школярів і не знаходить місця для оцінки дитячої творчості, ініціативи, самостійності, то процес навчання втрачає для учня свою актуальність і привабливість.

Молодшому підліткові притаманне прагнення експериментувати, використовувати свої творчі можливості. Якщо школа не забезпечує відповідних умов, то ця здатність реалізується лише в поверховій і примітивній формі - в експериментах зі своєю зовнішністю.

Починаючи роботу з учнями 5-х класів, необхідно брати до уваги вікові особливості раннього підліткового віку.

У зв'язку з початковим етапом статевого дозрівання істотні зміни відбуваються в пізнавальній сфері молодших підлітків: гальмується темп діяльності; на виконання певної роботи тепер їм потрібно більше часу; вони часто бувають роздратованими, примхливими; настрій постійно змінюється. Усе це стає причиною зауважень, покарань, призводить до зниження успішності й появи конфліктів у взаєминах.

Процес статевого дозрівання вливає негативно й на процеси гальмування та збудження. Підлітки частіше відволікаються, негативно реагують на зауваження, іноді поводяться зухвало. У психологічній літературі зазначається, що в дітей 10-12 років спостерігається неорганізованість, навчальна розгубленість, недисциплінованість, знижена самооцінка. Причина полягає в особливостях вікового періоду: підлітки швидше втомлюються, втома переходить у стійку перевтому. Ці процеси негативно впливають на поведінку школяра в цілому.

Ще на початку XX ст. італійський учений Моссо й німецькі науковці Верхарн, Гакер, Лоренц та ін. довели, що втома й перевтома - це явища фізіологічного й хімічного порядку. Вони подібні отруєнню організму. Учені відкрили отруту перевтоми - кенотоксин, що негативно впливає не тільки на працездатність людини, а й на її загальний стан. Наші діти вже від народження жителі, так би мовити, нервового століття, і більшість явищ, які призводять до втоми, не завжди вдається зняти. До того ж, ми підсилюємо її й не передбачаємо умови, які не допускають або знижують перевтому. Підсилює процеси дезадаптації ще й той факт, що діти немовби "розгубилися", не знають, як поводитися, до кого звернутися за допомогою, які вимоги є обов'язковими для виконання, а які - ні.
Отже, показниками дезадаптації школярів до умов навчання в 5-6-х класах є:
* зниження успішності навчання;

* відсутність інтересу до навчання;

* поява ознак стурбованості, неадекватних поведінкових реакцій на зауваження й репліки вчителя;

* погіршення взаємин з однолітками.

Водночас учитель має знати, що всі ці особливості об'єктивні, швидко минають і не спричиняють негативного виливу на навчання, якщо не стають предметом особливої уваги педагога. Він повинен ураховувати типологічні й індивідуальні особливості дітей цього віку й будувати навчально-виховний процес відповідно до них.

Організаційний бік процесу навчання також може спричиняти проблеми. Зміна форм навчання для п'ятикласників відбувається несподівано: замість одного вчителя початкової школи, який поповнював усі необхідні для дитини контакти з дорослими, з'являється багато вчителів-предметників, взаємини з котрими стосуються в основному питань успішності й поведінки на уроках. Замість одного "свого" класу, у якому проходили уроки, з'являється явище "бездоглядності" дітей у приміщенні школи (ходіння по кабінетам).

Досить поширеним є явище, коли вчителі-предметними приходять у п'ятий клас, випустивши зі школи старших школярів. Вони переносять на учнів 10-12 років методи навчання, характерні для старшої школи: висувають дуже серйозні вимоги до самостійності, різко збільшують темп вивчення навчального матеріалу, вводять одразу багато нових понять із різних навчальних галузей, розібратися в яких діти неспроможні. Усе це негативно впливає на результати навчання школярів.

Відповідь на запитання "Як допомогти учневі прожити цей складний період із мінімальними втратами?" пов'язана із серйозною підготовчою роботою вчителів як початкової школи (особливо 4-го класу), так і тих, хто починає працювати з учнями 5-го класу.

Як учитель початкової школи має підготуватися до переходу учнів у 5-й клас?

Перш за все, учитель має знати порівняльні вікові характеристики дітей 10-12 років (потреби, інтереси, необхідні обмеження, рівень пізнавальної діяльності та ін.); позитивні новоутворення цього періоду дитячого розвитку, а також результати навчання на початковому й основному етапах; бачити перспективні лінії в змісті навчання початкової й основної школи в усіх навчальних галузях.

Якщо молодший шкільний вік - період ознайомлення з навчальною діяльністю, тоголовна мета основної школи - розвиток інтелектуальної,пізнавальної, комунікативної активності й навчальної самостійності учня; формування якісно нової мотивації навчальної праці, що спрямована наоволодіння різними способами отримання інформації. І нарешті, педагогові треба вміти аналізувати причини неуспішності адаптаційного періоду й можливості (шляхи) корекції труднощів адаптації школяра.

Адаптація - це процес пристосування індивіда до вимог нового середовища, умов життя та діяльності. Її результат - пристосованість як особистісна якість, що виступає показником життєвої компетентності індивіда.

Адаптація дитини до навчання в середній ланці школи відбувається не одразу. Це довготривалий процес, пов'язаний зі значним навантаженням усіх систем організму.

Необхідно приділяти увагу використанню новаторських методів навчання, які сприяють благополучній адаптації дитини до умов організації навчання, які змінюються: навчальним діалогам, письмовим дискусіям, різновіковому співробітництву, роботі з карткою знань та ін.
Особливе значення для успішної адаптації на початковому етапі навчання має сформованість таких загальнонавчальних умінь:
* обдумано читати художні, науково-популярні й публіцистичні тексти, виділяти в них головну думку; переказувати текст; віднаходити інформацію в навчальній літературі, словниках і довідниках (у тому числі з використанням комп'ютера);

* виконувати роботу за нескладним алгоритмом; індивідуально і з усім класом ставити нове завдання; установлювати послідовність дій щодо його вирішення; доводити розпочату справу до кінця;

* описувати об'єкт спостереження; проводити класифікацію окремих об'єктів за спільною ознакою; порівнювати об'єкти для того, щоб знайти їх спільні й специфічні якості; висловлювати судження за результатами порівняння;

* бачити межу між відомим і невідомим; зіставляти результати власної діяльності зі зразком; знаходити й усувати помилки в навчальній праці; виробляти критерії для оцінки навчальної роботи; оцінювати свої дії й дії інших учнів за заданими критеріями; звертатися до дорослого із запитом про недостатню інформацію або з проханням дати консультацію, як усунути навчальні труднощі, визначені самою дитиною; і головне - виявляти схильність до того, щоб віднаходити способи й засоби вирішення завдань, яких не вистачає, а не отримувати їх у готовому вигляді;

* вступати в навчальне спілкування; брати участь в обговореннях; організовувати свою роботу в невеликих групах; володіти прийомами й навичками навчального співробітництва (уміння регулювати конфлікти, розуміти точку зору іншої людини, об'єктивно оцінювати роботу ровесників та ін.)

Необхідно, щоб учителі поступово ускладнювали зміст навчання в 4-5-х класах, особливу увагу приділяли особистісній значущості для школярів тих чи інших знань, намагалися враховувати їхні пізнавальні інтереси й можливості. Потрібно застосовувати введені в усі навчальні предмети (з урахуванням їх специфіки) знання про особливості вікового розвитку підлітків, їхні соціальні й особистісні очікування. Наявність у школярів цих знань - умова успішного дорослішання й подолання проблем перехідного віку.

Учителі як початкової (особливо в 4-му класі), так і основної школи мають працювати над розвитком рольової поведінки учнів, поступово вводити у процес навчання нові навчальні ролі ("дослідник", "критик", "опонент", "керівник навчальної діяльності" та ін.). І, звичайно, необхідним є відпрацювання різних форм підліткової навчальної співпраці на основах паритету (рівності сторін), підкорення, розподілу тощо, а також використання нових форм організації навчання, наприклад, лабораторно-семінарської, дискусій, проектної діяльності, навчального експериментування та ін.

Велика робота чекає на вчителів щодо зміни ставлення до контрольно-оцінної діяльності учня. Вони мають забезпечити інтеграцію думки учня про себе з думками інших людей про нього; використовувати у процесі навчання конкретні навчальні ситуації, у яких відбувається розвиток самоконтролю, об'єктивної самооцінки.

Таким чином, вирішення питань наступності початкової й основної шкіл пов'язане зі створенням перспективного навчального середовища як школи "дорослішання підлітка", яка стала б, за висловом Л. С. Виготського, "не обстановкою, а джерелом розвитку" кожного школяра. А для цього потрібна психологічна перебудова особистості вчителя початкової школи.

Який місток прокласти між 4-ми й 5-ми класами, щоб не знищити прагнення учнів до знань та інтерес до навчання? Що треба взяти до уваги класоводу? До яких порад класоводів мають дослухатися вчителі старших класів?

Серед найважливіших порад учителям початкових класів можна назвати такі:

* у II семестрі знизити надмірну опіку над дітьми;

* збільшити обсяг різних видів самостійної роботи;

* обмежити використання яскравих наочних посібників;

* проводити більше тренувальних вправ із глибоким аналізом;

* систематично домагатися логічних доведень, висновків, узагальнень;

* у ході повторення й узагальнення основних тем проводити самостійні роботи з різним навантаженням;

* виявляти прогалини в знаннях, установлювати причини, сплановувати індивідуальну роботу, здійснювати диференційований підхід.

Значне місце на уроках слід приділяти вдосконаленню зв'язного мовлення дітей. Оскільки повторенню з мови відводиться незначна кількість годин у кінці року, то його потрібно розпочати одразу ж на початку квітня паралельно з вивченням нових тем.

Вчителям-предметникам варто ознайомитися з методикою роботи вчителів 4-х класів. Заздалегідь домовившись із класним керівником 4 класу, відвідувати уроки повторення й узагальнення програмового матеріалу, ознайомлюватися зі змістом самостійних робіт наприкінці навчального року та їх результатами, узяти на облік дітей зі зниженою здатністю до навчання, поцікавитися їхнім станом здоров'я й фізичним розвитком.

Батькам необхідно усвідомлювати, наскільки важливою для дитини у період адаптації є увага, підтримка, навіть маленька порада з їхнього боку. Тому для них класний керівник проводить збори, на які запрошує учителів - предметників. Під час обговорення проблеми переходу з початкової до основної школи увагу батьків насамперед звертаємо на необхідність збереження позитивного ставлення дітей до навчання. Дуже важливо не ставити до дітей завищених вимог та допомогти їм знайти особистий інтерес до вивчення нових предметів. Кожній дитині необхідно відчувати безумовне прийняття батьками, які вірять у неї, підтримують і допомагають долати труднощі, важливо знати, що батьків цікавлять її школа, клас, шкільне життя, перемоги та невдачі.

Атмосфера підтримки, довіри, розуміння у сім'ї допомагає дитині ефективно розв'язувати проблеми у школі та досягати успіхів.

Проте готових рецептів щодо вирішення окресленої проблеми в педагогіці не існує. Учитель завжди має бути у творчому пошуку, адже у процесі навчання постійно виникають ситуації, що породжують нові проблеми, які й вирішувати треба по-новому.
Поради класному керівнику 5 - го класу
Приймаючи керівництво класом, ви стаєте людиною, яка створює умови для адаптації дітей, настрій, задає темп у роботі. Це відповідально, тому:

поважайте дитину, терпляче ставтеся до її недоліків, заохочуйте ініціативу,

прислухайтеся та довіряйте класному колективу, прагніть у всьому досягти взаємності, адже долати недовіру доводиться роками,

відстоюйте інтереси дитини, якщо це необхідно, умійте поставити себе на її місце,

будьте об'єктивними за будь - яких обставин.

посилання: wym-1547395801247

Кiлькiсть переглядiв: 4745

# data[].attributes.attachment_link.title
ВІДОКРЕМЛЕНИЙ СТРУКТУРНИЙ ПІДРОЗДІЛ "ДИТЯЧА ІНЖЕНЕРНА АКАДЕМІЯ" НАЦІОНАЛЬНОГО ПЕДАГОГІЧНОГО УНІВЕРСИТЕТУ ІМЕНІ М.П. ДРАГОМАНОВА

# data[].attributes.attachment_link.description
З 2022 року п'ятикласники по всій країні розпочнуть навчатися за новим Держстандартом базової середньої освіти за реформою "Нова українська школа".

# data[].attributes.headline
Особливості розроблення освітніх програм НУШ

# data[].attributes.subject
Особливості розроблення освітніх програм НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Управління ДСЯО в Одеській області

# data[].attributes.attachment_link.title
ОСОБЛИВОСТІ РОЗРОБЛЕННЯ ОСВІТНІХ ПРОГРАМ ЗАКЛАДІВ ЗАГАЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ

# data[].attributes.headline
Зміни до типових освітніх програм

# data[].attributes.subject
Зміни до типових освітніх програм

# data[].attributes.attachment_link.title
Онопрієнко_Зміни до програм

# data[].attributes.headline
Про вхідне діагностування 

# data[].attributes.subject
Про вхідне діагностування 

# data[].attributes.attachment_link.title
Онопрієнко_Вхідне діагностування

# data[].attributes.attachment_link.title
Посібник_У разі надзвичайної ситуації або війни

# data[].attributes.headline
Добірка матеріалів щодо ефективних інструментів формувального оцінювання в НУШ

# data[].attributes.subject
Добірка матеріалів щодо ефективних інструментів формувального оцінювання в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Журнал «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.title
Ефективні інструменти формувального оцінювання учнів НУШ: добірка матеріалів із Бібліотеки «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.description
Добірка матеріалів для оцінювання навчальних досягнень школярів

# data[].attributes.headline
Як організувати якісне інклюзивне навчання?

# data[].attributes.subject
Як організувати якісне інклюзивне навчання?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше дітей, ніж зараз. Разом із тим, Державна служба якості освіти матеріал, покликаний допомогти вдосконалювати якість інклюзивного навчання у школах, де воно вже запроваджене, а також розпочати цей шлях закладам, які лише планують відкривати інклюзивні класи. дослідження якості інклюзивного навчання, проведене Державною службою якості освіти, виявило низку викликів на рівні організації інклюзивного навчання, кваліфікації вчителів, методичного забезпечення освітнього процесу, розвитку інфраструктури та забезпечення фінансування, взаємодії з інклюзивно-ресурсними центрами (ІРЦ).

Інклюзія потребує формування середовища, участі всіх учасників освітнього процесу і якісного менеджменту

Сьогодні в Україні інклюзивне навчання організовано у майже 43% шкіл, працює понад 18 тисяч інклюзивних класів.

Нормативно-правова база щодо організації інклюзивного навчання

Закон України "Про освіту" гарантує кожному рівні умови доступу до освіти та забезпечує батькам право обирати заклад освіти, програму, вид та форму здобуття освіти власними дітьми. Здобувачам освіти з особливими освітніми потребами необхідно забезпечити постійну або часткову підтримку під час освітнього процесу, а держава має забезпечити їм доступ до освіти у школі на рівні з іншими дітьми.

За заявою батьків заклад зобов'язаний створити інклюзивний клас в обов'язковому порядку. Якщо ж особливі освітні потреби в учнів виявлені під час освітнього процесу, заклад освіти докладає власних зусиль для їх мінімізації.

Коли зусиль закладу освіти недостатньо, керівник закладу рекомендує батькам звернутися до ІРЦ для проведення комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи. Підтримку, з урахуванням виявлених у здобувача освіти особливих освітніх потреб, організовують на підставі висновку, складеного фахівцями ІРЦ. Заклад на цьому шляху не один - засновник забезпечує створення у школі інклюзивного середовища.

Знання керівником закладу освіти нормативно-правової бази щодо організації інклюзивного освітнього середовища - запорука коректної реалізації усіх необхідних для цього кроків та налагодження якісного освітнього процесу. Орієнтація в законодавстві підсилює узгодженість дій, планування, контроль результатів, а також є беззаперечним захистом від дискримінації, упередженого ставлення до учня з особливими освітніми потребами, некомпетентних розпоряджень чи намірів.

Організацію інклюзивного навчання у школі регулюють:

Норми Законів реалізуються через постанови Кабінету Міністрів, зокрема:

Фінансування інклюзивної освіти унормовано:

Що таке інклюзія в освіті та яка роль директора в організації інклюзивного навчання

Коли у закладі з'являється інклюзивний клас - чи означає це, що ця школа стає доступною для всіх? На жаль, ні. Поняття інклюзії набагато ширше і потребує формування середовища, участі всіх учасників освітнього процесу, а головне - якісного менеджменту і планування.

Безумовно, умовою створення інклюзивного середовища є учні, яким потрібна підтримка, готовність решти учнів підтримувати дітей з ООП, а також підготовлений персонал і батьки та інші активні партнери-учасники процесу впровадження інклюзії в освіті. І не менш важливою умовою є наявність достатнього фінансування та доступної інформаційної, матеріально-технічної бази та інфраструктури.

Роль директора у цьому процесі важко переоцінити, оскільки від менеджменту та стратегічного планування залежить його успіх та, як наслідок, якість роботи школи. Говорячи про менеджмент процесу, йдеться і про управління на рівні керівництва школи (спілкування із засновником, координація роботи заступників, педагогічної ради, залучення органів учнівського та батьківського самоврядування, піклувальної ради), і про менеджмент класу (адаптація навчального середовища та організація навчального процесу, реалізація індивідуальних програм розвитку тощо), і про формування структур для надання послуг інклюзивної освіти (команда психолого-педагогічного супроводу, ресурсна кімната, команда ІПР тощо).
1. Вивчення документів дітей з ООП, які бажають навчатись у школі
Напрям руху школи до інклюзії має бути представлений також і в стратегії розвитку закладу, зокрема в місії, візії та цілях, а також у більш тактичних документах - освітній програмі, річному плані роботи школи.
2. Вивчення нормативно-правової бази та організаційно-методичного забезпечення інклюзивного навчання
Запорукою успіху організації освітнього процесу для дітей з особливими освітніми потребами є співпраця з батьками. Директору важливо залучати батьків до ухвалення рішень щодо навчання їхніх дітей. Ще до приходу дитини до закладу освіти в багатьох родинах можуть бути налагоджені контакти з психологічною службою, фахівцями ІРЦ, реабілітаційними центрами, соціальною службою - вони можуть володіти інформацією, корисною як для працівників закладу освіти, так і для інших батьків.
3. Оцінка можливостей закладу для організації навчання дитини з особливими освітніми потребами
Доцільно використовувати ці зв'язки, аби сім'я, школа та фахівці працювали спільно. Дуже важлива і потрібна думка батьків для визначення цілей і завдань на навчальний рік, в ухваленні рішень про майбутні напрями роботи з дитиною після завершення навчального року. Ця частина роботи із батьками буде корисною при плануванні роботи школи.

Алгоритм створення інклюзивного класу

Найбільш оптимальним варіантом розвитку подій є той, коли батьки заздалегідь (за півроку-рік) визначаються із школою та повідомляють про це. Таким чином керівництво закладу може вчасно проконсультувати батьків щодо збору та подання документів, а також підготувати чи адаптувати середовище школи до навчання дитини з особливими освітніми потребами.

У документах, перелічених вище, міститься вся інформація про організацію інклюзивного навчання у школі, виділення фінансування тощо.
4. Погодження з управлінням освіти організації навчання в інклюзивному класі, подання необхідної документації. Вирішення питання фінансування введених посад
Діти з особливими освітніми потребами потребують під час освітнього процесу додаткової або тимчасової підтримки з боку асистента вчителя та асистента учня. Також потребують підтримки педагоги. Під час оцінки можливостей закладу варто зважати на наявність відповідних фахівців, а також матеріально-технічне забезпечення школи і наявність безбар'єрного доступу до території та приміщень закладу. Здійснюється також оцінка можливостей підвищення кваліфікації педагогічних працівників у напрямі інклюзії (курси підвищення кваліфікації, консультації, обмін досвідом).
5. Створення нормативно-правового та методичного забезпечення впровадження інклюзивної освіти на рівні закладу освіти
Коли необхідні фахівці відсутні, директору школи варто докласти зусиль, аби їх знайти - звернутися до відділу освіти, органів місцевого самоврядування, спеціальних закладів освіти. У додатку до постанови КМУ " Про затвердження Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з особливими освітніми потребами " ви знайдете перелік фахівців, які проводять корекційно-розвиткові заняття з дітьми з ООП.
6. Створення команди психолого-педагогічного супроводу
На цьому етапі також важливо врахувати можливості створення у закладі умов для навчання дітей з ООП з урахуванням особливостей розвитку (наявність вільних приміщень для створення кабінетів психолога, дефектолога, логопеда, ресурсної кімнати, а також обладнання цих кабінетів необхідними засобами корекції, методичною та навчальною літературою, індивідуальними засобами навчання тощо).

Не варто забувати про важливість інформування батьків учнів школи про особливості інклюзивного навчання, переваг інклюзії для всіх учасників освітнього процесу, її цілі та завдання. Варто також розповісти батькам дітей, які навчаються в інклюзивних класах, про особливості дитини з ООП, обговорити із ними питання спілкування та групової взаємодії у дитячому колективі.
7. Розподіл обов'язків між членами команди, ознайомлення з посадовими інструкціями асистентів вчителів
Діти з ООП відповідно індивідуальних особливостей можуть потребувати допомоги асистента вчителя під час освітнього процесу. У такому разі директор має звернутись до місцевого органу управління освітою із письмовим поданням про введення посади асистента вчителя (з розрахунку 1 ставка на кожен інклюзивний клас) та годин для проведення корекційно-розвиткових занять відповідними фахівцями, (практичним психологом, логопедом, дефектологом, реабілітологом).

Цей крок передбачає підготовку та підписання наказів у школі на основі наказу органу управління освітою, а також укладення угод про співпрацю з іншими закладами освіти. Це можуть бути спеціальні заклади освіти, навчально-реабілітаційні центри, заклади позашкільної освіти, заклади соціального захисту, ресурсні центри, центри практичної психології та соціальної роботи при департаментах освіти і науки тощо. Така співпраця допоможе забезпечити супровід дітей з ООП, залучити фахівців із цих закладів для консультацій тощо.

Команда психолого-педагогічного супроводу - це група фахівців індивідуального супроводу дитини з особливими освітніми потребами, до якої входять як працівники школи (адміністрація, педагоги, асистент вчителя, психолог тощо), так і батьки дитини та залучені фахівці (асистент дитини, медпрацівник та ін.). Команда супроводу розробляє індивідуальну програму розвитку дитини, забезпечує її реалізацію та моніторить результати.

Склад команди супроводу формується з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП. Серед інших до складу команди супроводу директорові варто запросити фахівців ІРЦ, аби вони могли відстежувати та моніторити динаміку розвитку дитини, а також долучились до розробки індивідуальної програми розвитку. Разом з тим на даному етапі директорові необхідно знайти та укласти цивільно-правові угоди із фахівцями у сфері інклюзивного навчання, яких у школі бракує.
8. Складання індивідуальної програми розвитку
Цей крок передбачає розробку та оформлення посадових обов'язків для всіх педагогічних працівників, залучених до інклюзивного навчання (штатних і залучених). Важливо пам'ятати про врахування аспекту інклюзії у річному плані роботи школи та розподілі обов'язків і зон відповідальності між заступниками директора з виховної, навчальної та методичної роботи. Важливо налагодити співпрацю між педагогами та асистентом.

Керівництво школи має призначати час для регулярних зустрічей між вчителями і асистентами протягом навчального року, щоб проводити спільне планування, обмінюватись інформацією, обговорювати конкретні ситуації.
9. Складання індивідуального навчального плану та індивідуальних навчальних програм
Учителі і асистенти досягнуть успіху, якщо будуть планувати уроки спільно. Головне - розподілити між собою обов'язки і діяльність.
10. Адаптація освітнього середовища до потреб дитини
Учителі не повинні ставити перед своїми асистентами завдань, які є прерогативою вчителя, - планування навчально-виховного процесу, оцінювання навчальних завдань учнів, що передбачає професійну інтерпретацію результатів їх виконання тощо. Натомість учитель може запропонувати асистенту вчителя провести підбір навчальних завдань, які учень міг би виконати (але остаточне рішення про використання цих завдань прийматиме вчитель); перевіряти вправи та тести на множинний вибір, інші види вправ / запитань, де учень повинен дати єдину вірну відповідь; зробити ксерокопії роздавальних матеріалів, виготовити унаочнення чи інші матеріали під керівництвом учителя.

Щороку для кожної дитини з ООП команди психолого-педагогічного супроводу, до складу яких обов'язково мають входити директор школи або його заступники, розробляють індивідуальну програму розвитку.
11. Оцінювання навчальних досягнень учнів з ООП
Запорукою якісної індивідуальної програми розвитку є використання інформації з комплексної оцінки дитини, наданої ІРЦ, а також збір релевантної та об'єктивної інформації про дитину під час спостереження у перші два тижні в школі, а також від батьків. Тому директорові варто докласти зусиль, щоб на всіх етапах інформація була правдивою, пояснити батькам важливість кожної деталі для формування програми, яка дасть змогу забезпечити комфортне навчання та динаміку розвитку дитини.

Навчання у класі дітей з ООП не передбачає зміну освітньої програми чи навчальних планів. Водночас, коли індивідуальні особливості дитини з ООП цього потребують, команда супроводу адаптує або модифікує навчальну програму і розробляє індивідуальний навчальний план для дитини.
12. Моніторинг якості інклюзивного навчання
Важливою умовою забезпечення освітнього процесу є доступність, безбар'єрність та безпечність. Таким чином на основі оцінки можливостей закладу забезпечуються умови для безперешкодного доступу дитини до приміщень школи, обладнується ресурсна кімната, згідно ІПР та за узгодженням з батьками закуповуються засоби корекції.

Основне завдання у цьому напрямі - організувати для дитини з ООП зрозуміле та чітко визначене середовище, у якому вона може почуватися захищеною та працювати у своєму режимі й відповідно до своїх здібностей, забезпечити комунікацію з рештою дітей у колективі.

Оцінювання результатів навчання дітей з особливими освітніми потребами відбувається за критеріями, визначеними в освітній програмі, або адаптованій чи модифікованій навчальній програмі. Також критерії оцінювання дитини з ООП встановлюються в індивідуальній програмі розвитку.
Матеріал підготовлено в межах ініціативи "Система забезпечення якості освіти", що впроваджується в межах проєкту "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe). "Супровід урядових реформ в Україні" (SURGe) є проєктом міжнародної технічної допомоги, що реалізується компанією Alinea International та фінансується Урядом Канади. Матеріал надано Управлінням Державної служби якості освіти у м. Києві.
Досягнення дитини слід переглядати щонайменше тричі на рік - у вересні, коли формується ІПР, а потім після першого та другого семестрів.

Постійний моніторинг виконання індивідуальних програм розвитку дітей з ООП, перегляд та актуалізація цих програм дозволяють адміністрації школи стежити за якістю інклюзивного навчання.

Узагальнено рух школи до інклюзії можна оцінити в контексті щорічного самооцінювання, відповідно визначивши у Положенні про внутрішню систему забезпечення якості освіти ті аспекти освітньої діяльності, які є ключовими для постійного моніторингу прогресу (наприклад, створення безбар'єрного середовища, психологічний клімат, рівень співпраці між педагогами, потреби у професійному розвитку педагогів, які працюють в інклюзивному класі та ін.). Тут важливо розробити інструментарій збору такої інформації.

Систематичне вивчення ситуації у визначених ключових точках дасть можливість керівнику закладу спільно з колективом та батьківською спільнотою оцінювати поступ до інклюзії, а також визначати, що саме потребує втручання і підтримки та які сильні сторони є у школи на цьому шляху.

# data[].attributes.attachment_link.title
Якісна інклюзія: інструкція для керівника школи

# data[].attributes.attachment_link.description
За останні десять років інклюзія суттєво проникла в українські школи. Для порівняння, п'ять років тому в інклюзивних класах навчалось вдесятеро менше дітей, ніж зараз. Разом із тим, Державна служба якості освіти матеріал, покликаний допомогти вдосконалювати якість інклюзивного навчання у школах, де воно вже запроваджене, а також розпочати цей шлях закладам, які лише планують відкривати інклюзивні класи.

# data[].attributes.headline
Джерело : Група у фе

# data[].attributes.body
Джерело : Група у фейсбук " Лінгвістичні смаколики"https://www.facebook.com/groups/2143084629077287/permalink/5516282041757512

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Меламедова

# data[].attributes.attachment_link.title
Щоденник спостережень.xlsx

# data[].attributes.headline
Навчально - методичні матеріали

# data[].attributes.subject
Навчально - методичні матеріали

# data[].attributes.attachment_link.title
рівні діагностувальних за кодами

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо впровадження СТЕМ - освіти

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо впровадження СТЕМ - освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

ДЕРЖАВНА НАУКОВА УСТАНОВА ІНСТИТУТ МОДЕРНІЗАЦІЇ ЗМІСТУ ОСВІТИ

НАКАЗ

№ 22.1/10-1080 від 15 серпня 2022 року

Заклади післядипломної
педагогічної освіти
Методичні рекомендації щодо
розвитку STEM-освіти в закладах
загальної середньої та позашкільної
освіти у 2022/2023 навчальному році
Відповідно до плану роботи Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" на 2022 рік (наказ ДНУ ІМЗО від 24.12.2021 № 110) відділом STEM-освіти розроблено методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2022/2023 навчальному році ( додаток).

Просимо поінформувати керівників закладів освіти та педагогічних працівників області про методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2022/2023 навчальному році.

Матеріали розміщено на веб-сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" (режим доступу: https://imzo.gov.ua/).

Директор Євген Баженков

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації щодо розвитку stem-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ ДЕРЖАВНА НАУКОВА УСТАНОВА ІНСТИТУТ МОДЕРНІЗАЦІЇ ЗМІСТУ ОСВІТИ НАКАЗ № 22.1/10-1080 від 15 серпня 2022 року Заклади післядипломної педагогічної освіти Методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2022/2023 навчальному році Відповідно до плану роботи Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" на 2022 рік (наказ ДНУ ІМЗО від 24.12.2021 № 110) відділом STEM-освіти розроблено методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2022/2023 навчальному році ( додаток).

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Плахотнюк Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечне освітнє середовище: нові виміри безпеки - Державна служба якості освіти України

# data[].attributes.attachment_link.description
Державна служба якості освіти розробила рекомендації, які допоможуть директору школи організувати безпечне освітнє середовище і в очному, і в дистанційному, і у змішаному форматі навчання, а також більш ефективно змінювати формати залежно від безпекової ситуації.

# data[].attributes.headline
Посилання на електро

# data[].attributes.body
Посилання на електронні версії підручниківhttps://www.facebook.com/100057636303283/posts/pfbid0SGpQgbvphrbshAuCXkfokSaUWi8A59YBaQHLgczmUkdTcatM4rZgJsKLPgWXqYbgl/

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Департамент освіти і науки Кіровоградської ОВА

# data[].attributes.headline
ІНСТРУКТИВНО_МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ОРГАНІЗАЦІЇ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ТА ВИКЛАДАННЯ НАВЧАЛЬНИХ ПРЕДМЕТІВ У 2022-2023н.р.      

# data[].attributes.subject
ІНСТРУКТИВНО_МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ОРГАНІЗАЦІЇ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ТА ВИКЛАДАННЯ НАВЧАЛЬНИХ ПРЕДМЕТІВ У 2022-2023н.р.      

# data[].attributes.body
-Н,Р,

# data[].attributes.headline
Увага! Інструктивно-методичні рекомендації 2022-2023н.р.

# data[].attributes.subject
Увага! Інструктивно-методичні рекомендації 2022-2023н.р.

# data[].attributes.headline
Інструктивно-методичні рекомендації 2022-2023 н.р.

# data[].attributes.subject
Інструктивно-методичні рекомендації 2022-2023 н.р.

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації до проведення першого уроку у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації до проведення першого уроку у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.headline
Наказ МОЗ щодо змін до санітарного регламенту МОЗ

# data[].attributes.subject
Наказ МОЗ щодо змін до санітарного регламенту МОЗ

# data[].attributes.body
https://www.pedrada.com.ua/news/57592-moz-zminilo-trivalist-urokiv-pid-chas-distantsiynogo-navchannya

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Педрада (Портал освітян України)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У Міністерстві охорони здоров'я внесли зміни до санітарного регламенту МОЗ щодо тривалості уроків під час онлайн-навчання

Які вимоги з безпеки виконати, щоб заклад міг працювати

Нещодавно Міністерство охорони здоров'я видало наказ щодо зміни до санітарного регламенту МОЗ для закладів освіти.

Таким чином, в умовах воєнного стану, для учнів, які перебуваючи за кордоном здобувають освіту у другу зміну, початок занять повинен бути не пізніше 16:00 години.

Варто нагадати, що для учнів 1-4 класів, які здобувають освіту перебуваючи за кордоном, допускається організація дистанційної форми навчання у другу зміну під час воєнного стану.

Окрім того, у відповідних змінах до регламенту зазначається, що тривалість навчальних занять при організації дистанційного навчання у синхронному форматі не повинна перевищувати для учнів:

1-2 класів - 2 навчальних занять по 30 хвилин або 3 - по 20 хвилин;

3-4 класів - 2 навчальних занять по 45 хвилин або 3 - по 30 хвилин, або 4 - по 20 хвилин;

5-6 класів - 2 навчальних занять по 45 хвилин або 3 - по 35 хвилин, або 4 - по 25 хвилин;

7-9 класів - 2 навчальних занять по 45 хвилин або 3 - по 40 хвилин, або 4 - по 30 хвилин, або 5 - по 25 хвилин;

10-11 класів - 3 навчальних занять по 45 хвилин або 4 - по 35 хвилин, або 5 - по 30 хвилин, або 6 - по 25 хвилин.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчання
заняття
воєнний стан

# data[].attributes.attachment_link.title
Збільшена тривалість уроків під час онлайн-навчання

# data[].attributes.attachment_link.description
У Міністерстві охорони здоров'я внесли зміни до санітарного регламенту МОЗ щодо тривалості уроків під час онлайн-навчання Які вимоги з безпеки виконати, щоб заклад міг працювати Нещодавно Міністерство охорони здоров'я видало наказ щодо зміни до санітарного регламенту МОЗ для закладів освіти.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міністерство освіти і науки України надало методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу дітей з особливими освітніми потребами у 2022/2023 навчальному році.
Лист Міністерства освіти і науки України від 06.09.2022 № 1/10258-22

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу дітей з особливими освітніми потребами у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Міністерство освіти і науки України надало методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу дітей з особливими освітніми потребами у 2022/2023 навчальному році. Лист Міністерства освіти і науки України від 06.09.2022 № 1/10258-22

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про організацію освітнього процесу дітей з особливими освітніми потребами у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Про організацію освітнього процесу дітей з особливими освітніми потребами у 2022/2023 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Результати загальнодержавного За підсумками моніторингу експерти Українського центру оцінювання якості освіти підготували методичні рекомендації щодо формування читацької та математичної компетентностей учнів на рівні початкової освіти. моніторингу "Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти" свідчать, що рівень сформованості математичної компетентності в учнів 4 класів за останні роки знизився. ЗАВАНТАЖИТИ РЕКОМЕНДАЦІЇ

Рекомендації містять описи конкретних практик та зразки завдань, які можна використовувати на уроках

У рекомендаціях щодо формування математичної компетентності можна знайти відповіді на такі питання:

Що таке математична компетентність?

Що мають знати й уміти учні початкових класів з математики?

Який рівень сформованості різних складників математичної компетентності мають наші випускники початкової школи?

Що пропонують чинні підручники з математики для формування різних складників математичної компетентності?

Як навчати учнів працювати з даними та здійснювати вимірювання?

Які завдання варто пропонувати учням, аби поліпшити їхні результати щодо роботи з даними та вимірювань?

До яких ресурсів може звернутися вчитель в умовах дистанційного навчання, щоб покращити результати своїх учнів?

Пропоновані рекомендації містять описи конкретних практик та зразки завдань, які можна використовувати на навчальних заняттях, зокрема і як приклади для розроблення діагностувальних робіт.

В Українському центрі оцінювання якості освіти сподіваються, ці матеріали стануть у пригоді не тільки вчителям та їхнім учням, а також зацікавлять авторів майбутніх підручників з математики для цього освітнього рівня.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
компетентність

# data[].attributes.attachment_link.title
Як формувати математичну компетентність учнів 1-4 класів

# data[].attributes.attachment_link.description
Результати загальнодержавного За підсумками моніторингу експерти Українського центру оцінювання якості освіти підготували методичні рекомендації щодо формування читацької та математичної компетентностей учнів на рівні початкової освіти. моніторингу "Стан сформованості читацької та математичної компетентностей випускників початкової школи закладів загальної середньої освіти" свідчать, що рівень сформованості математичної компетентності в учнів 4 класів за останні роки знизився.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Деякі питання проведення у 2022/2023 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту (зареєстрований у Міністерстві юстиції України 26 вересня 2022 року за № 1122/38458)

# data[].attributes.attachment_link.description
Деякі питання проведення у 2022/2023 навчальному році державної підсумкової атестації осіб, які здобувають загальну середню освіту (зареєстрований у Міністерстві юстиції України 26 вересня 2022 року за № 1122/38458)

# data[].attributes.headline
Інструкція з ведення ділової документації у ЗЗСО в електронній формі

# data[].attributes.subject
Інструкція з ведення ділової документації у ЗЗСО в електронній формі

# data[].attributes.headline
Про проведення олімпіад з навчальних прежметів у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.subject
Про проведення олімпіад з навчальних прежметів у 2022-2023н.р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Наказ МОН від 03.10.2022 №883 "Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2022/2023 навчальному році"