# data[].attributes.body
Skriftlig examination 30 minuter. Därefter, följ upp studiebesöket hur var det, några tankar..

# data[].attributes.body
Förberedande för examination 2, rollspelet av en rättegång.

# data[].attributes.body
Orsaker till kriminalitet & konsekvenser av olika brott.
Jag som lärare pratar om eventuella orsaker till kriminalitet, viktigt att hålla sig till konkret fakta. Prata om subgrupper, uppväxt ca 10 min.
Eleverna får gå in på denna länk och läsa och sedan skriva i ett dokument och svara på frågor angående just konsekvenser av olika sorters brott och lämna in innan lektionens slut. https://docs.google.com/document/d/1xvWgHzfzUvR_UKbl5XxZLEgDsMckPciNxhv-TsCO5pk/edit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla reagerar olika på brott och det beror förstås också på vad det är för brott man utsatts för. Ibland kanske det känns som man överreagerar men det är viktigt att komma ihåg att alla känslor och upplevelser räknas och är viktiga. Det är inte ovanligt att den som utsatts känner skuld och för det som hänt, trots att det är förövaren som bär ansvaret.

Det är mycket vanligt att reagera med rädsla när man utsatts för ett brott. Man kan bli misstänksam och få svårt att lita på folk. I Skolundersökningen om brott från 2019 rapporterade unga brottsoffer att de medvetet undviker specifika platser, personer, att gå ut sent eller att inte gå till skolan som en konsekvens av brottet.
Många mår dåligt även om det inte syns eller märks utåt. En del blir arga, sover dåligt och får svårt att koncentrera sig. Andra kan bli inåtvända, ledsna och oroliga. Det är inte ovanligt att reaktionerna kommer i kroppen, som ont i magen, huvudvärk, hjärtklappning eller panikångest. Ibland kan den brottsdrabbade reagera långt efter det att brottet skedde.

Det är viktigt att få prata om det som hänt. Vissa behöver bearbeta sina upplevelser med någon utomstående, någon de inte känner. För andra räcker det att prata med någon kompis eller förälder, lärare eller annan de litar på. Att få prata om det som hänt hjälper. Då kan de också få hjälp att sortera tankarna lite och det blir lättare att bestämma om polisen skall kontaktas.

Barns reaktioner på våld

Att uppleva våld som barn eller ungdom kan ge svåra konsekvenser. Barn och unga som upplevt våld vittnar ofta om oro och ångest. Det är vanligt att deras självkänsla påverkas negativt och många försöker dölja våldet för utomstående. Alla former av våld mot barn skadar barn allvarligt. Att bli utsatt för våld innebär en allvarlig kränkning. Om det är barnets närstående som misshandlar, fysiskt eller psykiskt, kan det skada barnets trygghet och självkänsla särskilt djupt.

Barn som upplever våld kan vara rädda för att husdjur ska skadas eller känna ansvar för att ta hand om och skydda yngre syskon. De kan oroa sig för att den närstående som utsätts för våld och kränkningar ska dö, faktiskt ska slås ihjäl. Det är inte ovanligt att de också är arga på den förälder som blir misshandlad. Men de kan också oroa sig för att pappan, som i de allra flesta fall är den som slår, ska hamna i fängelse. Dessa barn behöver hjälp med att hantera känslorna av ilska och rädsla, sorg, oro och otrygghet. De behöver också få lära sig hur man kan hantera konflikter och upprörda känslor utan våld.

Barns reaktioner på övergrepp

Det är vanligt att både vuxna och barn som utsatts för sexuella övergrepp känner starka skamkänslor inför det som hänt och tar på sig skulden och ansvaret. En del känner sig äcklade av sig själva och kan börja skada sig själva på olika sätt.

Barn som blivit utsatta för sexuella övergrepp reagerar olika. En del mindre barn kan börja leka avancerade sexuella lekar och ibland även utsätta andra barn för sexuella handlingar. Ungdomar och tonåringar kan göra sig sexuellt tillgängliga och bli sexuellt aktiva på ett sätt som är destruktivt. Många har stora svårigheter med minnena av övergreppen. Kroppsliga symptom så som magont, spänningar och huvudvärk är vanliga. Många reagerar med att sluta sig inåt, och barnet får svårt med tillit och att hantera sina känslor.

Reaktioner på sexuella övergrepp kan ibland komma långt efteråt, eftersom vi människor är duktiga på att förtränga traumatiska händelser. Det är aldrig försent att söka hjälp. Det viktigaste för att börja läka från övergrepp är att prata med någon om vad som har hänt. Det kan kännas som om att det aldrig kommer bli bättre, men det kan det. Övergrepp mot barn och unga är mycket allvarligt och det finns en många olika stödinsatser i samhället för att hjälpa den utsatta och deras anhöriga att hantera traumat, få kraften tillbaka, och upprättelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Reaktioner och konsekvenser av brott - BOJ

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla former av våld mot barn skadar barn allvarligt. Att bli utsatt för våld innebär en allvarlig kränkning av barnets självkänsla.

# data[].attributes.body
FINAL!! Examination, i form av rollspel av en rättegång.

# data[].attributes.body
Alla eleverna tittar på respektive film om alla olika yrkesroller inom rättsväsendet, såsom åklagare, domare m.m och konkretiserar deras roll - vad gör dem? Dela sedan under lektionens gång ut 2 begrepp till varje elevpar, låt de sedan skriva upp definitionen på tavlan, så alla kan ta del av begreppen. Gå sedan igenom gemensamt

# data[].attributes.attachment_link.description
I de här filmerna får du veta mer om rättsprocessen, från polisanmälan till rättegång.

# data[].attributes.body
Titta på en rättegång på Youtube, för att exemplifiera hur det kan gå till. Förbered eleverna för examination genom att dela in dem i grupper.

# data[].attributes.attachment_link.title
Misshandel på krogen? Ett mål i tingsrätten.

# data[].attributes.body
Studiebesök på tingsrätten!

# data[].attributes.body
Kriminalvårdens roll. Hur Sverige som land ser rehabilitering som "målet".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Startsida

2. Om Kriminalvården

3. Kriminalvårdens uppdrag

Kriminalvården är en statlig myndighet med ansvar för häkten, fängelser och frivård. Vår uppgift är att tillsammans med polis, åklagare och domstolar minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kriminalvården lyder under regeringen och hör till Justitiedepartementets ansvarsområde.

I den dagliga verksamheten arbetar vi med att påverka våra klienter till att inte återfalla i brott. Vi värnar om en human människosyn och om klienternas integritet och rättssäkerhet. Den som avtjänar ett straff ska göra det på ett säkert sätt och ska inte kunna begå brott under sin tid i Kriminalvården.

Minska återfallen

Ett sätt att öka tryggheten i samhället är att minska antalet återfall i brott. Det arbetar vi med genom motiverande samtal, behandlingsprogram, sysselsättning och en möjlighet för de intagna att förbättra bristande skolgång.

Våra klienter ska vara bättre rustade att klara ett liv utan kriminalitet och droger när de lämnar Kriminalvården än de var innan. Det kallar vi "Bättre ut".

# data[].attributes.body
Rättigheter och skyldigheter på nätet. Vad är egentligen okej på internet?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lag och rätt på nätet | åk 7-9

Lektionen handlar om lag och rätt och brott på nätet.

1

Vanliga brott på nätet

Arbeta i par. Svara på frågorna genom att söka på nätet eller hitta svaren i presentationen "Brott du kan begå på nätet".

1. Vilka är de brott som är vanligast att man riskerar att begå när man skriver eller publicerar något på nätet?

2. Ta reda på mer om brottsrubriceringarna

förtal

förolämpning

olaga hot

ofredande

kränkande fotografering

uppvigling

hets mot folkgrupp

olaga våldsskildring.

2

Rätt eller fel att göra på nätet

Fundera över påståendena och avgör om de är sanna eller falska.

1. Jag får googla fram en bild och publicera den på min blogg så länge jag har en länk till webbplatsen där jag hämtade den.

2.  Om en klasskamrat skriver taskiga sms till mig efter skolan är mina lärare skyldiga att hjälpa mig.

3.  Det är inte straffbart att sprida falska rykten om någon på nätet.

4.  Det är olagligt att gå in på någons Facebook-konto utan lov.

5. När jag sprider (publicerar vidare) en film på nätet som hetsar mot en folkgrupp har jag begått ett brott.

6. En skola får använda elevers skolarbeten och publicera dem på skolans webbplats utan att fråga om lov först.

7. Det är stor skillnad mellan att hota någon på nätet jämfört med att hota någon i verkliga livet.

8. Min kompis får publicera bilder på mig utan att jag ger hen mitt tillstånd.

Var du osäker på något finns det svarsförslag som du kan ladda ner här.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rättigheter och skyldigheter på nätet | Digitala lektioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbeta i par. Svara på frågorna genom att söka på nätet eller hitta svaren i presentationen "Brott du kan begå på nätet". Vilka är de brott som är vanligast att man riskerar att begå när man skriver eller publicerar något på nätet?

# data[].attributes.body
Introduktion om lag och rätt.
Skillnad - regler - lagar - normer.
Diskutera 2 & 2, kör sedan 4 hörn.
Ställa öppet ut i klassrummet i helklass frågor såsom:

Varför behövs lagar?

Hur har lagarna bestämts?

Vad har vi för institutioner som hjälper samhället att upprätthålla dessa? (poliser, domstolar)

# data[].attributes.body
Vad är ett brott? - olika typer av brott
Visa statistik på hur mycket brott som sker i Sverige idag -  i helklass vad visar den?
Vad är ett brott och vad är ett straff, två sidor av myntet.
Ge ut ett blad med olika brott, låt eleverna med hjälp av böcker eller internet ta reda på vad brotten innebär samt vad för straff som blir följden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På dessa sidor visar vi hur ett antal brottskategorier har utvecklats under den senaste tioårsperioden, utifrån Brås statistik. Siffrorna utgår från slutlig årsstatistik.

Välj brottsyp

Övergripande resultat från Brås statistik

Nationella trygghetsundersökningen

Brå genomför årligen den Nationella trygghetsundersökningen (NTU) vars syfte är att undersöka människors utsatthet för brott, upplevelse av oro och otrygghet samt förtroende för rättsväsendet, liksom brottsutsattas erfarenheter av kontakter med rättsväsendet.

I NTU undersöks utsatthet för brott kalenderåret före svarstillfället. Det innebär att den utsatthet som rapporteras i exempelvis NTU 2020 avser utsatthet under 2019. Utsatthet för brott mot enskild person redovisas i andel utsatta personer, till skillnad från utsatthet för egendomsbrott mot hushåll, som redovisas i andel utsatta hushåll.

Utsatthet för brott mot enskild person

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2006","2007","2008","2009","2010","2011","2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020"],datasets : [{"label": "Hot","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["6.4","5.7","5.7","6.0","5.8","5.8","5.9","6.2","5.7","6.9","7.9","8.3","9.1","9.2","8.4"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"},{"label": "Misshandel","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["3.0","3.4","2.8","2.8","2.8","3.0","2.3","2.7","2.4","2.3","3.1","3.3","3.5","3.6","2.8"],"borderColor": "rgba(112,38,115,1)","backgroundColor": "rgba(112,38,115,1)"},{"label": "Sexualbrott","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["1.5","1.5","1.6","1.8","1.5","1.4","1.7","2.6","2.0","3.4","4.7","6.4","6.0","5.6","4.6"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1)"},{"label": "Personrån","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["0.8","0.6","0.8","0.6","0.8","0.9","0.6","0.6","0.6","0.7","1.1","1.3","1.4","1.5","1.3"],"borderColor": "rgba(65, 105, 225, 1)","backgroundColor": "rgba(65, 105, 225, 1)"}]}

Självrapporterad utsatthet för olika typer av brott mot enskild person 2006–2020¹ ². Andel (%) utsatta av befolkningen (16–84 år). Källa: NTU 2021

¹) Resultaten för utsatthet 2006–2015 är omräknade eftersom undersökningen då genomfördes med en annan metod. Läs mer om detta i den tekniska rapporten för NTU 2018 (Brå 2019b). För motsvarande resultat före omräkningen, se tidigare NTU-publikationer.

Utsatthet för brott mot enskild person 2020

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["Misshandel","Hot","Sexualbrott","Personrån","Fickstöld","Försäljningsbedrägeri","Kort-/kreditbedrägeri","Trakasserier","Nätkränkning"],datasets : [{"label": "Samtliga","lineTension" : 0,"fill": true,"data": ["2.8","8.4","4.6","1.3","1.7","5.5","4.1","6.0","2.5"],"borderColor": "rgba(4,90,141)","backgroundColor": "rgba(4,90,141)"},{"label": "Män","lineTension" : 0,"fill": true,"data": ["3.5","8.8","1.2","2.1","1.8","6.4","4.6","5.0","2.6"],"borderColor": "rgba(116,169,207)","backgroundColor": "rgba(116,169,207)"},{"label": "Kvinnor","lineTension" : 0,"fill": true,"data": ["2.2","8.1","7.7","0.5","1.6","4.6","3.6","6.9","2.4"],"borderColor": "rgba(208,209,230)","backgroundColor": "rgba(208,209,230)"}]}

Självrapporterad utsatthet för olika typer av brott mot enskild person 2020. Andel utsatta av samtliga samt av män respektive kvinnor i befolkningen (16–84 år). Källa: NTU 2021

Utsatthet för olika typer av brott mot enskild person

Det är 20,2 procent av befolkningen (16–84 år) som uppger att de under 2020 utsattes för någon eller några av de brottstyper som i NTU sammantaget kallas brott mot enskild person: misshandel, hot, sexualbrott, personrån, fickstöld, försäljningsbedrägeri, kort-/kredit-bedrägeri eller nätkränkning. Det innebär en minskning från 2019, då andelen var 22,6 procent. Även sett till utvecklingen sedan 2016, då brottskategorin började mätas i sin nuvarande sammansättning, syns en minskning av andelen utsatta.

Bland kvinnor var det 20,8 procent, och bland män 19,7 procent, som utsattes för något brott mot person. Denna skillnad kan härledas till den stora skillnaden i utsatthet för sexualbrott, som en betydligt större andel kvinnor än män uppgett att de utsatts för. Vad gäller övriga brottstyper uppger män utsatthet i större utsträckning än kvinnor, men skillnaderna är inte lika stora som för sexualbrotten.

Den självrapporterade utsattheten är generellt störst i de yngre åldersgrupperna, och minskar med äldre åldersgrupper (34,2 % utsatta för brott mot enskild person bland de yngsta respektive 6,8 % utsatta bland de äldsta).

Utsattheten är även ojämnt fördelad sett till olika grupper av befolkningen. En särskilt utsatt grupp är ensamstående med barn, där 31,7 procent uppger att de utsattes för någon av brottstyperna inom brott mot enskild person 2020.

Av de brott mot enskild person som efterfrågas är hot den brottstyp som störst andel uppger att de utsattes för 2020 (8,4 %), medan det är minst vanligt att uppge utsatthet för personrån (1,3 %).

Andelen utsatta för de olika brottstyperna har minskat jämfört med 2019. Undantagen är försäljningsbedrägeri där en ökning syns, samt nätkränkning där nivån i princip är densamma som förra året.

Hur många gånger man utsätts för brott under ett år är ojämnt fördelat. När det gäller brott mot enskild person var det 4,5 procent av befolkningen som utsattes för något brott mot person fyra gånger eller fler, vilket motsvarar 71,8 procent av brottshändelserna under 2020.

Utsatthet för brott mot egendom

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2006","2007","2008","2009","2010","2011","2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020"],datasets : [{"label": "Bostadsinbrott","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["1.6","1.3","1.4","1.6","1.4","1.7","1.3","1.7","1.2","1.6","1.8","1.8","1.8","1.7","1.3"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1"},{"label": "Bilstöld","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["1.8","1.6","1.5","1.1","1.2","0.8","0.7","0.8","0.4","1.1","1.0","0.9","1.0","1.0","0.8"],"borderColor": "rgba(112,38,115,1)","backgroundColor": "rgba(112,38,115,1)"},{"label": "Stöld ur/från fordon","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["8.6","7.1","6.4","6.1","4.9","5.3","4.5","4.7","4.5","4.1","4.8","4.5","4.7","4.6","4.1"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1)"},{"label": "Cykelstöld","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["10.7","11.1","10.8","10.7","10.0","10.3","9.2","9.6","9.5","9.9","10.7","10.3","11.1","11.4","10.5"],"borderColor": "rgba(65, 105, 225, 1)","backgroundColor": "rgba(65, 105, 225, 1)"}]}

Självrapporterad utsatthet för olika typer av brott mot egendom 2006–2020¹. Andel (%) utsatta hushåll i riket. För 2018 redovisas även skattat antal utsatta hushåll i riket. Källa: NTU 2021

¹) Resultaten för utsatthet 2006–2015 är omräknade eftersom undersökningen då genomfördes med en annan metod. Läs mer om detta i den tekniska rapporten för NTU 2018 (Brå 2019b). För motsvarande resultat före omräkningen, se tidigare NTU-publikationer.

Utsatthet för egendomsbrott mot hushåll

Det är 13,2 procent av hushållen i riket som under 2020 uppges ha utsatts för någon eller några av de brottstyper som sammantaget kallas egendomsbrott mot hushåll: bilstöld, stöld ur eller från fordon, cykelstöld och bostadsinbrott. Det innebär en minskning sedan 2019 (14,6 %). Andelen har även minskat om man ser till utvecklingen sedan 2006, och minskningen beror främst på att allt färre drabbas av stöld ur eller från fordon.

Av de egendomsbrott mot hushåll som undersökningen berör var det under 2020 vanligast att hushållet utsatts för cykelstöld (10,5 %) medan det var minst vanligt att rapportera att hushållet utsatts för bilstöld (0,8 %).

De egendomsbrott som har haft tydligast utveckling sedan 2006 är de bilrelaterade brotten, som har minskat markant.

En majoritet av dem som blivit utsatta för egendomsbrott mot hushåll uppger att de utsattes en gång under 2020, men en mindre grupp av de utsatta hushållen (5,8 %) utsattes för fyra brott eller fler. Den gruppen utsattes för 27,9 procent av alla egendomsbrott.

Anmälda brott

Anmälda brott

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Antal anmälda brott","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["1402588","1401982","1443753","1503399","1510197","1514902","1550626","1548006","1566872","1480557"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"}]}

Statistiken över anmälda brott omfattar alla händelser som anmälts och registrerats som brott hos Polismyndigheten, Åklagarmyndigheten, Tullverket eller Ekobrottsmyndigheten. De anmälda brotten inkluderar även händelser som efter utredning visar sig vara annat än brott.

Under 2020 anmäldes cirka 1,57 miljoner brott, vilket innebar en ökning med 18 500 brott (+1 %) jämfört med året innan.

De kategorier av anmälda brott som ökade mest i antal under 2020 var skadegörelsebrott (+14 %) samt narkotikabrott (+10 %). De största ökningarna inom skadegörelsebrott gällde brottstyperna skadegörelse mot stat, kommun, landsting (ej klotter) och klotter mot kollektivtrafiken. Den största ökningen inom narkotikabrott gällde brottstyperna eget bruk samt innehav.

Den kategori anmälda brott som minskade mest i antal (−11 %) under 2020 var bedrägeribrott.

Pandemins inverkan

Pandemins påverkan på utvecklingen av det totala antalet anmälda brott under 2020 bedöms vara begränsad. Dock kan förändringar i antalet anmälda brott för vissa brottstyper under 2020 troligtvis vara en följd av pandemin. Till exempel bedöms minskningar av vissa brottstyper inom kategorierna brott mot person och stöldbrott, såsom misshandel av obekant och övrig stöld, vara en effekt av pandemin. Även minskningarna för de anmälda personrånen och rattfylleribrotten bedöms vara konsekvenser av pandemin. Likaså ökningarna av antalet anmälda skadegörelsebrott, då främst i region Stockholm, och narkotikabrott.

Läs mer om pandemins inverkan på anmälda brott

Så fördelas anmälningarna

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["Stöldbrott", "Brott mot person", "Bedrägerier", "Skadegörelse", "Trafikbrott", "Narkotika", "Övriga brott"],datasets : [{data: [27,19,14,15,5,8,12],backgroundColor: ["rgba(1,70,54,1)","rgba(1,108,89)","rgba(2,129,138)","rgba(54,144,192)","rgba(103,169,207)","rgba(166,189,219)","rgba(208,209,230)"],label: "Andel anmälda brott"}]}

Fördelning mellan olika brottstyper 2020, i procent av det totala antalet anmälda brott. Talen är avrundade. Källa: Anmälda brott

Av samtliga anmälda brott 2020 utgjorde stöld- och tillgreppsbrotten 27 procent, brotten mot person 19 procent, skadegörelsebrotten 15 procent och bedrägeribrotten 14 procent.

Den senaste tioårsperioden (2011–2020) utmärks av en minskning av stöldbrottens andel av samtliga anmälda brott. Minskningen uppgår till 12 procentenheter. I de övriga brottskategorierna har andelen ökat eller varit oförändrade. Andelen bedrägeribrott har ökat med 6 procentenheter och andelen skadegörelsebrott har ökat med 3 procentenheter, medan narkotikabrotten och brotten mot person har ökat sina andelar med 2 procentenheter vardera.

Olika sorters stöld- och tillgreppsbrott utgjorde 27 procent av alla anmälda brott under 2020.

Hur stor andel av de faktiska brotten som anmäls varierar beroende på brottstyp, och endast för vissa enstaka brottstyper kan anmälningsstatistiken antas ge en ungefärlig bild av hur många brott som faktiskt begås. Benägenheten att anmäla brott kan förändras över tid, till exempel på grund av förändrade attityder i samhället eller ändrade försäkringsvillkor. Detta gör det svårare att utifrån de anmälda brotten avgöra om brottsligheten i samhället faktiskt ökar eller minskar. Därför är det ofta nödvändigt att jämföra anmälningsstatistiken med andra källor, som t.ex. NTU här ovan, för att få en bild av den faktiska utvecklingen.

Statistik över anmälda brott

Dödligt våld

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2002","2003","2004","2005","2006","2007","2008","2009","2010","2011","2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Total","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["98","81","102","83","91","111","82","93","91","81","68","87","87","112","106","113","108","111","124","113"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"},{"label": "Man","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["null","null","null","null","null","null","null","null","null","56","46","61","62","83","77","86","75","86","99","89"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1)"},{"label": "Kvinna","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["null","null","null","null","null","null","null","null","null","25","21","26","25","29","29","27","33","25","25","24"],"borderColor": "rgba(112, 38, 115, 1)","backgroundColor": "rgba(112, 38, 115, 1)"}]}

Antal konstaterade fall av dödligt våld, totalt samt uppdelat på brottsoffrets kön¹. Uppgift om kön finns tillgänglig från 2011.

Statistiken över konstaterade fall av dödligt våld omfattar samtliga fall som polisanmälts som mord, dråp, barnadråp, samt vållande till annans död och terroristbrott under ett kalenderår, där det kan konstateras att dödligt våld sannolikt är dödsorsaken.

I Brås granskning konstaterades 124 fall av dödligt våld 2020, vilket utgjorde 28 procent av samtliga händelser som anmäldes som mord, dråp eller barnadråp under året. Antalet konstaterade fall av dödligt våld var 13 fall fler 2020 jämfört med 2019, då antalet uppgick till 111 fall.

År 2020 kunde 6 fall av dödligt våld knytas till 3 händelser med fler än ett dödsoffer. Det kan jämföras med 2019 då 12 fall av dödligt våld kunde knytas till 6 händelser med fler än ett dödsoffer.

Sedan 2002, då Brå började ta fram statistiken, har nivån på antalet konstaterade fall av dödligt våld varierat mellan 68 och 124 fall per år. Sedan 2015 har antalet fall av dödligt våld fluktuerat kring en högre nivå än tidigare år.

Statistik över konstaterade fall av dödligt våld

Handlagda brott

Personuppklarade brott

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Personuppklarade handlagda brott","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["214146","215697","197479","202851","210652","211890","224061","201664"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 0.8)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 0.9)"}]}

Statistiken över handlagda brott omfattar samtliga anmälda brott där polis, åklagare eller annan utredande myndighet har fattat ett beslut under referensåret som innebär att handläggningen av brottet avslutas.

Under 2020 blev 1,62 miljoner brott handlagda, vilket är en ökning med 47 500 brott, eller 3 procent, jämfört med 2019.

En utredning hade bedrivits för drygt hälften (51 %), eller 825 000, av de handlagda brotten, vilket är en ökning med 50 100 brott (+6 %) jämfört med 2019. Ökningen av antalet utredda brott under året kan sannolikt kopplas samman med pandemisituationen som inneburit en tillfällig omfördelning av resurser till utredningsverksamhet inom polisen.

Antalet utredda brott ökade inom brottskategorierna brott mot person (+3 %), skadegörelsebrott (+11 %) och narkotikabrott (+12 %), medan de minskade för bedrägeribrott och trafikbrott (−1 % vardera).

De resterande handlagda brotten (49 %), 790 000 brott, direktavskrevs, vilket är ungefär lika många som föregående år (2 560 färre brott, vilket motsvarar en minskning med mindre än 0,5 %). Det var främst stöld- och tillgreppsbrott (−4 %) och bedrägeribrott (−14 %) som stod bakom minskningen.

Det fanns minst en skäligen misstänkt person registrerad för en dryg tredjedel (35 %), eller 567 000, av de handlagda brotten, vilket innebär en ökning med 51 200 brott (+10 %). Det var främst brott mot person (+5 %) och narkotikabrott (+12 %) som stod bakom ökningen.

Andelen brott med misstänkt person av samtliga handlagda brott ökade med 2 procentenheter jämfört med 2019. Närmare hälften utgjordes av brott mot person och narkotikabrott.

Förundersökningsbegränsade brott

Under 2020 fattades beslut om förundersökningsbegränsning för 90 000 brott av de handlagda brotten, vilket är en ökning med 18 700 brott (+26 %) jämfört med 2019. Totalt sett förundersökningsbegränsades 6 procent av samtliga handlagda brott, vilket är en ökning med 1 procentenhet jämfört med 2019.

Beslut om förundersökningsbegränsning ökade för samtliga redovisade brottskategorier, men bedrägeribrott stod för den största ökningen (+60 %).

Personuppklarade brott

Under 2020 personuppklarades 224 000 handlagda brott, vilket är en ökning med 12 200 brott (+6 %) jämfört med 2019. Av de redovisade brottskategorierna ökade antalet personuppklarade brott för brott mot person (+10 %), skadegörelsebrott (+15 %) och narkotikabrott (+6 %). Det ökade antalet personuppklarade brott 2020 jämfört med 2019 kan sannolikt, åtminstone delvis, kopplas samman med pandemin, som inneburit en omfördelning av resurser till utredningar hos polis och åklagare.

Antalet brott för vilka åtal har väckts ökade med 14 100 brott (+1 %). Antalet åtalsunderlåtelser ökade med 575 brott (+5 %), medan antalet utfärdade strafförelägganden minskade, med 2 470 brott (−7 %).

Personuppklaringsprocent och lagföringsprocent

Personuppklaringsprocenten, som redovisar andelen personuppklarade brott av samtliga handlagda brott, uppgick till 14 procent 2020, en oförändrad andel jämfört med 2019.

Sett till de olika brottskategorierna ökade personuppklaringsprocenten för brott mot liv och hälsa (+1 procentenhet) och sexualbrott (+2 procentenheter), medan den minskade för bedrägeribrott (−1 procentenhet), trafikbrott (−1 procentenhet) och narkotikabrott (−2 procentenheter).

Lagföringsprocenten, som redovisar andelen personuppklarade brott av samtliga utredda brott (exklusive förundersökningsbegränsade brott), uppgick till 30 procent 2020, en oförändrad andel jämfört med 2019.

Även lagföringsprocenten ökade för brott mot liv och hälsa och sexualbrott (+1 respektive + 2 procentenheter), men också för skadegörelsebrott (+1 procentenhet), och minskade för bedrägeribrott och narkotikabrott (−2 procentenheter vardera).

Statistik över handlagda brott

Misstänkta personer

Misstänkta personer

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Misstänkta personer, samtliga","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["186857","176108","174715","175114","173692","176993","180770","189190","199930","192092 "],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"},{"label": "Kvinna","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["38843","36406","36815","36658","35623","35005","36519","39788","45034","43803"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1)"},{"label": "Man","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["147334","139096","137261","137888","137565","141445","143754","148804","154309","147744"],"borderColor": "rgba(112, 38, 115, 1)","backgroundColor": "rgba(112, 38, 115, 1)"}]}

Antal misstänkta personer, 2011–2020. Uppgifterna för åren 2013–2016 korrigerades 2018-06-14. Källa: Misstänkta personer

Statistiken över misstänkta personer omfattar straffmyndiga personer som har blivit misstänkta för brott av polis, åklagare eller annan brottsutredande myndighet under referensåret, och för vilka misstanken graderats som skäligen misstänkt eller högre.

År 2020 misstänktes 200 000 personer för brott, vilket var en ökning med 10 700 personer, eller 6 procent, jämfört med 2019. En del av ökningarna kan troligtvis hänföras till pandemin som bland annat inneburit en tillfällig omfördelning av resurser till yttre tjänst och utredningsverksamheten inom polisen.

Sett över en tioårsperiod (2011–2020) har antalet personer som misstänkts för brott ökat med totalt 8 370 personer, eller 4 procent.

Av de misstänkta personerna 2020 var 45 000 kvinnor och 154 000 män, vilket ger en könsfördelning på 23 procent kvinnor och 77 procent män. Både antalet kvinnor och antalet män som misstänkts för brott har ökat jämfört med 2019, med 13 respektive 4 procent. Över en tioårsperiod (2011–2020) har antalet kvinnor som misstänkts för brott ökat med totalt 11 procent och antalet män ökat med 3 procent.

Majoriteten (80 %) av de som misstänktes för brott var 21 år eller äldre 2020. En femtedel (20 %) av de misstänkta var unga personer i åldern 15–20 år. Mönstret är likartat mellan könen och oförändrat jämfört med 2019. Andelen unga misstänkta har under en tioårsperiod minskat, med 2 procentenheter jämfört med 2011.

Antalet misstänkta personer ökade för samtliga redovisade brottskategorier förutom trafikbrott där antalet var oförändrat jämfört med 2019. Ökningen var störst för bedrägeribrott, vilka ökade med 23 procent. Antalet personer misstänkta för narkotikabrott och skadegörelsebrott ökade med 10 procent vardera medan ökningen för stöld- och tillgreppsbrott samt brott mot person var 4 procent vardera.

Misstänkta personer i förhållande till befolkningsstorleken

År 2020 misstänktes 2 330 personer per 100 000 invånare för brott, vilket var 5 procent högre än 2019. Antalet misstänkta kvinnor per 100 000 invånare ökade med 12 procent, och antalet misstänkta män per 100 000 invånare ökade med 3 procent, jämfört med 2019.

Jämfört med 2011 har antalet misstänkta personer i relation till befolkningen minskat med 101 personer per 100 000 invånare (−4 %). Den grupp som minskat mest är unga kvinnor (15–17 år), som minskat med 9 procent jämfört med 2011.

Personer med lagföringsbeslut

Antalet misstänkta personer som fick ett lagföringsbeslut var 90 800 personer 2020, vilket var en ökning med 3 860 personer (+4 %) jämfört med 2019. Jämfört med 2011 var det dock en minskning med 7 410 personer, eller 8 procent. Det ökade antalet misstänkta som fått ett lagföringsbeslut 2020 jämfört med 2019 kan sannolikt kopplas samman med pandemin, som inneburit en omfördelning av resurser till utredningar hos polis och åklagare.

Av de misstänkta personerna med lagföringsbeslut var 17 100 kvinnor och 73 700 män, vilket ger en könsfördelning på 19 procent kvinnor och 81 procent män. Jämfört med 2019 hade både antalet kvinnor och antalet män ökat (+11 % respektive +3 %).

Närmare hälften (45 %) av samtliga personer som misstänktes för brott 2020 fick ett lagföringsbeslut. Andelen var större bland män (48 %) än bland kvinnor (38 %). Andelen var oförändrade jämfört med 2019 för män, medan andelen minskat med 1 procentenhet totalt sett samt för kvinnor. Jämfört med 2011 hade andelen av samtliga misstänkta personer som fick ett lagföringsbeslut minskat med 6 procentenheter.

Antalet misstänkta personer med lagföringsbeslut 2020 ökade i samtliga brottskategorier jämfört med 2019, förutom för trafikbrott där antalet minskade med 3 procent. Antalet ökade mest för skadegörelse (+14 %), brott mot person (+12 %) och bedrägeribrott (+11 %).

Statistik över misstänkta personer

Handlagda brottsmisstankar

Handlagda brottsmisstankar

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Handlagda brottsmisstankar, samtliga","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["540139","517956","528688","547331","507058","516018","537118","566104","620223","584118"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"},{"label": "Kvinna","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["94975","88993","93119","91203","90758","88867","93300","104513","124980","116647"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1)"},{"label": "Man","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["444358","428129","434713","455310","415608","426409","443171","460660","494468","466779"],"borderColor": "rgba(112, 38, 115, 1)","backgroundColor": "rgba(112, 38, 115, 1)"}]}

Statistiken över handlagda brottsmisstankar omfattar samtliga brottsmisstankar som registrerats av polis, åklagare eller annan brottsutredande myndighet och som handlagts under referensåret. I statistiken ingår brottsmisstankar som uppnått misstankegraden skäligen misstänkt och som gäller personer som är straffmyndiga.

År 2020 handlades totalt 620 000 brottsmisstankar, vilket var en ökning med 54 100 brottsmisstankar (+10 %) jämfört med 2019. En del av ökningen kan troligtvis kopplas samman med pandemin som inneburit en tillfällig omfördelning av resurser till yttre tjänst och utredningsverksamheten inom bland annat polisen.

Jämfört med 2019 ökade antalet handlagda brottsmisstankar inom samtliga brottskategorier. Den största ökningen märks för brottsmisstankar gällande narkotikabrott (+12 %) och skadegörelsebrott (+11 %).

Antalet handlagda brottsmisstankar både mot kvinnor och mot män var större 2020 (+20 % respektive +7 %) jämfört med 2019.

Jämfört med 2011 hade antalet handlagda brottsmisstankar ökat med 10 procent. Brottsmisstankar mot kvinnor har ökat med 30 procent och brottsmisstankar mot män ökat med 5 procent.

År 2020 handlades 104 700 brottsmisstankar där den misstänkta personen var 15–20 år, vilket motsvarade 17 procent av alla handlagda brottsmisstankar. Resterande brottsmisstankar (83 %) avsåg vuxna gärningspersoner (21 år eller äldre). Andelarna var oförändrade jämfört med 2019.

Förundersökningsbegränsade brottsmisstankar

År 2020 förundersökningsbegränsades 74 100 (12 %) av alla brottsmisstankar. Det var en ökning med 16 300 brottsmisstankar (+28 %) jämfört med 2019.

Av de förundersökningsbegränsade brottsmisstankarna var den största brottskategorin narkotikabrott, som stod för 21 procent av samtliga förundersökningsbegränsade brottsmisstankar 2020.

Antalet brottsmisstankar som förundersökningsbegränsats har ökat med 89 procent jämfört med 2011. Det innebär att andelen förundersökningsbegränsade brottsmisstankar av samtliga handlagda brottsmisstankar har ökat från 7 procent till 12 procent över en tioårsperiod.

Utvecklingen ska ses mot bakgrund av att polisen den 1 januari 2013 fick nya befogenheter att i vissa fall fatta beslut om förundersökningsbegränsning

Brottsmisstankar med lagföringsbeslut

År 2020 ledde 237 000 brottsmisstankar till ett lagföringsbeslut. Det var 11 200 fler (+5 %) än 2019. Det ökade antalet lagförda brottsmisstankar 2020 jämfört med 2019 kan sannolikt, åtminstone delvis, kopplas samman med den nämnda omfördelningen av resurser till utredningar hos polis och åklagare under året.

För brottsmisstankar mot kvinnor ökade antalet med 13 procent jämfört med 2019, medan det minskade med 3 procent för brottsmisstankar mot män.

Antalet brottsmisstankar som resulterade i lagföringsbeslut 2020 ökade mest för brottsmisstankar gällande brott mot person (+11 %), narkotikabrott (+6 %) och skadegörelse (+6 %), medan brottsmisstankar gällande bedrägeribrott och trafikbrott minskade, med 19 respektive 2 procent, jämfört med 2019.

Av samtliga handlagda brottsmisstankar 2020 ledde 38 procent till ett lagföringsbeslut. Andelen brottsmisstankar som ledde till lagföringsbeslut 2020 var något högre för brottsmisstankar mot män än mot kvinnor (39 % respektive 36 %).

Av brottsmisstankarna gällande unga (15–20 år) ledde 40 procent till ett lagföringsbeslut. Motsvarande andel gällande vuxna (21 år eller äldre) var 38 procent. Andelen lagföringsbeslut minskade med 2 procentenheter vardera för unga och vuxna, jämfört med 2019.

Sett i ett tioårsperspektiv (2011–2020) har antalet brottsmisstankar som resulterat i ett lagföringsbeslut minskat med 13 procent, samtidigt som det totala antalet brottsmisstankar har ökat under perioden. Det innebär att andelen handlagda brottsmisstankar som lett till lagföringsbeslut har minskat med 10 procentenheter. En liknande utveckling kan ses för lagföringsbeslut gällande brottsmisstankar mot kvinnor respektive män.

Jämfört med 2011 har andelen lagföringsbeslut minskat för samtliga brottskategorier. Mest har andelen minskat för bedrägeribrott, med 14 procentenheter jämfört med 2011.

Statistik över handlagda brottsmisstankar

Lagföringsbeslut

Lagföringsbeslut

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2011","2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Samtliga beslut","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["136331","130134","116657","109926","106750","98443","97058","101185","104355","109419","112136 "],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"},{"label": "Domslut","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["73680","71110","64391","60662","59344","56659","57372","60565","62708","68996","74581"],"borderColor": "rgba(112, 38, 115, 1)","backgroundColor": "rgba(112, 38, 115, 1)"},{"label": "Strafförelägganden","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["38517","37272","34670","32476","31461","29310","29107","30380","31274","29477","26901"],"borderColor": "rgba(60, 179, 113, 1)","backgroundColor": "rgba(60, 179, 113, 1)"},{"label": "Åtalsunderlåtelser","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["24134","21752","17596","16788","15945","12474","10579","10240","10373","10946","10654"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1"}]}

Antal lagföringsbeslut, efter lagföringstyp, åren 2011-2021.

Statistiken över lagförda personer omfattar de lagföringsbeslut som fattats av åklagare och domstol under ett kalenderår, det vill säga fällande domslut, godkända strafförelägganden och meddelade åtalsunderlåtelser.

Lagförda personer

År 2018 fattades totalt 101 000 lagföringsbeslut, vilket jämfört med 2017 är en ökning med 4 130 beslut, eller 4 procent. Domsluten ökade med 6 procent till 60 600 domslut, strafföreläggandena ökademed 4 procent till 30 400 beslut och åtalsunderlåtelserna minskade med 3 procent till 10 200 beslut.

Av samtliga lagföringsbeslut avsåg 17 procent (16 800 beslut) kvinnor och 83 procent (84 400 beslut) män. Fördelningen har varit likartad de senaste tio åren.

Jämfört med 2017 ökadeantalet lagföringsbeslut mot personer som var 18 år eller äldre. Den andelsmässigt största ökningen skedde i åldersgruppen 18–20 år, där antalet lagföringsbeslut ökade med11 procent, eller 1 140 beslut. Åldersgruppen 15–17 år minskade med 5 procent, eller 454 beslut, under samma period.

Antalet domslut med huvudpåföljden fängelse ökade med 4 procent till 10 700 domslut. Antalet domslut med huvudpåföljden böter ökade med 7procent till 30 400 domslut, och antalet domslut med huvudpåföljden villkorlig dom ökade med 8 procent till 9 630 domslut. Domslut med skyddstillsyn som huvudpåföljd ökade med 2 procent till 5 830 domslut.

Ökningen i antalet fängelsedomar återfanns framförallt bland de som dömts till strafftider på mer än 24 månader, som ökat med 30 procent, eller 288 domslut, jämfört med 2017.

Den största antalsmässiga ökningen, om man ser till huvudbrotten i lagföringsbesluten, avsåg trafikbrottsamt narkotikabrott. Antalet lagföringsbeslut för trafikbrottökade med 2 850 beslut, eller 10 procent, och antalet lagföringsbeslut för narkotikabrottökade med 2 260 beslut, eller 10 procent, jämfört med 2017.

Den största antalsmässiga minskningen, om man ser till huvudbrotten i lagföringsbesluten, avsåg tillgreppsbrott. Antalet lagföringsbeslut för tillgreppsbrott minskade med 950 beslut eller 5 procent, vilket framförallt förklaras av ringa stöld, som minskat med 892 beslut, eller 9 procent.

Personer i anstalt

Personer som påbörjat en fängelseverkställighet under året

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["2012","2013","2014","2015","2016","2017","2018","2019","2020","2021"],datasets : [{"label": "Antal som påbörjat en fängelseverkställighet under året","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["9500","8975","8943","8581","8495","8423","8930","9172","8964","9481"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126, 1)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126, 1)"},{"label": "Antal med en pågående fängelseverkställighet den 1 oktober","lineTension" : 0,"fill": false,"data": ["4852","4377","4319","4292","4231","4148","4393","4834","5276","5687"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0, 1)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0, 1)"}]}

Antal personer som påbörjat en fängelseverkställighet respektive antal personer med en pågående fängelseverkställighet den 1 oktober för respektive år 2011-2021.

Kriminalvårdstatistiken beskriver nivån och utvecklingen över tid avseende antalet intagna och inskrivna på kriminalvårdsanstalt, antalet personer övervakade inom Kriminalvårdens frivårdsorganisation, samt antalet personer inskrivna i häkte.

Kriminalvård

År 2018 intogs 8 930 personer på kriminalvårdsanstalt, vilket var en ökning (+6 %) jämfört med 2017. Av de personer som togs in 2018 var 673 (8 %) kvinnor och 8 260 (92 %) män. Antalet kvinnor ökade med 10 procent medan antalet män ökade med 6 procent. Sammantaget innebar det att andelen kvinnor som togs in 2018 var 1 procentenhet lägre än året innan.

Jämfört med 2009 hade antalet intagna på anstalt minskat 2018 med 9 procent. Antalet kvinnor ökade med 1 procent och antalet män minskade med 10 procent under tioårsperioden 2009−2018.

Antalet inskrivna på anstalt den 1 oktober 2018 var 4 390 , vilket var en ökning med 6 procent jämfört med 2017. Vid tidpunkten var 244 kvinnor respektive 4 1 501 män intagna på anstalt. Kvinnorna minskade med 2 procent, medan intagna män ökade med 6 procent. Jämfört med 2009 hade antalet intagna den 1 oktober minskat, med totalt 20 procent. Minskningen var dock mindre för kvinnorna (−15 %), än för männen (−20 %).

Av de personer som intogs på anstalt 2018 var nästan hälften (45 %) i åldern 30−49 år, ytterligare en tredjedel (32 %) i åldern 21−29 år och 17 procent i åldern 50 år eller äldre. Endast 6 procent av de intagna var ungdomar i åldern 15−20 år.

Åldersstrukturen bland de intagna 2018 skilde sig något mellan kvinnorna och männen, på så sätt att kvinnorna var äldre än männen. Bland kvinnorna var 27 procent under 30 år, medan andelen män i samma åldersgrupp uppgick till 38 procent. I stället var det en högre andel intagna kvinnor som var 30 år eller äldre (73 %), jämfört med motsvarande andel män (62 %).

Jämfört med 2009 hade de största förändringarna 2018 skett i åldersgrupperna 21−29 år (en ökning med 2 procentenheter) respektive 30−49 år (en minskning med 2 procentenheter). Andelen intagna i åldersgruppen 21−29 år hade ökat bland kvinnor med 2 procentenheter, och minskat bland män med 2 procentenheter. I åldersgruppen 30−49 år minskade antalet intagna för både kvinnor och män, med 2 procentenheter vardera.

Av de personer som togs in på anstalt under 2018 hade 5 850 (66 %) svenskt medborgarskap och 3 0751 (34 %) utländskt medborgarskap. Andelen utländska medborgare var lägre bland kvinnorna (24 %) än bland männen (35 %). Jämfört med 2017 har andelen utländska medborgare ökat med 1 procentenhet, varav kvinnor minskat med 1 procentenhet och män ökat med 1 procentenhet. I ett tioårsperspektiv, jämfört med 2009, hade andelen utländska medborgare 2018 totalt ökat med 6 procentenheter, där kvinnor hade ökat med 3 procentenheter och män med 5 procentenheter.

Av de personer som intogs på anstalt under 2018 hade 41 procent haft en frihetsberövande påföljd tidigare (33 % kvinnor och 42 % män). Jämfört med 2017 var den totala andelen med tidigare frihetsberövande påföljd 1 procentenhet högre, och uppdelat på kön var det en minskning med 3 procentenheter för kvinnorna och en ökning med 1 procentenhet för männen. Jämfört med 2009 hade andelen intagna som tidigare varit frihetsberövade minskat med 7 procentenheter, vilket motsvarade en minskning med 13 procentenheter för kvinnorna och 6 procentenheter för männen.

Av dem som intogs på anstalt under 2018 hade hälften (50 %) dömts för narkotikabrott eller tillgreppsbrott som huvudbrott. Jämfört med 2017 hade det totala antalet intagna för narkotikabrott ökat med 16 procent, medan det totala antalet intagna för tillgreppsbrott minskat med 3 procent. Därutöver ökade personer intagna på anstalt med brott mot liv och hälsa som huvudbrott med 8 procent.

För kvinnorna ökade antalet intagna med narkotikabrott och trafikbrott som huvudbrott med 34 respektive 36 procent från 2017 till 2018, medan de som 7 dömts för brott mot liv och hälsa ökade med 25 procent. För männen ökade antalet som dömts för narkotikabrott och trafikbrott som huvudbrott med 15 respektive 7 procent, medan antalet som dömts för och brott mot liv och hälsa ökade med 7 procent.

IÖV och frivård

Under 2018 påbörjade 1 560 personer intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV), så kallad fotboja, vilket jämfört med 2017 var en minskning med 5 procent. Av de som påbörjade IÖV 2018 var 225 kvinnor och 1 3401 män (−6 % kvinnor och −5 % män jämfört med 2017). Jämfört med 2009 hade antalet personer som påbörjat IÖV minskat med 48 procent (−34 % kvinnor och −50 % män).

År 2018 var det totalt 6 280 personer som påbörjade frivårdspåföljd med övervakning (här avses dömda till skyddstillsyn eller villkorligt frigivna från anstalt). Av dessa var 979 kvinnor och 5 300 män. Totalt sett ökade antalet med 3 procent (+3 % för kvinnorna och +3 % för männen). Jämfört med 2009 hade antalet personer som påbörjade frivårdspåföljd med övervakning minskat med 16 procent (−20 % för kvinnorna och −15 % för männen).

Den 1 oktober 2018 var 9 140 personer under övervakning i frivården (1 130 kvinnor och 8 010 män). Jämfört med 2009 var det en minskning med totalt 30 procent.

Häkte

Den 1 oktober 2018 var 2 000 personer inskrivna i häkte, fördelat på 112 kvinnor och 1 8901 män. Det motsvarade en ökning sedan 2017, på totalt 9 procent (−3 % kvinnor och +10 % män).

Personer som återfallit i brott

Här kommer data att presenteras i tabell

TEst {labels : ["Samtliga","Kvinnor","Män"],datasets : [{"label": "Återfall inom 1 år","lineTension" : 0,"fill": true,"data": ["25"," 18"," 27"],"borderColor": "rgba(0, 115, 126,0.8)","backgroundColor": "rgba(0, 115, 126,0.8)"},{"label": "Återfall inom 2 år","lineTension" : 0,"fill": true,"data": ["35"," 25"," 37"],"borderColor": "rgba(200, 212, 0,0.8)","backgroundColor": "rgba(200, 212, 0,0.8)"},{"label": "Återfall inom 3 år","lineTension" : 0,"fill": true,"data": ["40"," 29","43"],"borderColor": "rgba(112, 38, 115,0.8)","backgroundColor": "rgba(112, 38, 115,0.8)"}]}

Andel personer som återfallit i brott, inom ett, två respektive tre år, av samtliga personer med en ingångshändelse år 2015, totalt samt efter kön.

Den slutliga statistiken över återfall beskriver andelen personer som återfallit i nytt lagfört brott inom ett, två och tre år efter en ingångshändelse 2012. Utvecklingen över tid redovisas jämfört med året innan och 10 år innan. Vidare beskrivs risken att återfalla, tiden till första återfall samt antalet och typen av brott i återfallshändelsen.

Återfall i brott

Återfall efter ingångshändelse

Av samtliga personer med en ingångshändelse 2012 återföll 41 procent i brott inom tre år. Bland kvinnorna återföll 30 procent och bland männen 43 procent.

Den totala andelen som återfaller i brott, samt den för män och kvinnor, uppvisar mycket liten förändring över tid. Jämfört med 2003 har den minskat med en (1) procentenhet.

Andelen personer som återfaller i brott har minskat i de flesta påföljdskategorier sedan 2003, med undantag för böter och intensivövervakning med elektronisk kontroll. Störst minskning kan ses för dem med skyddstillsyn med samhällstjänst (5 procentenheter) och för dem med fängelse (6 procentenheter).

Av de personer med fängelse som mest ingripande påföljd har återfallsandelen minskat i de flesta av strafftidskategorierna jämfört med 2003. Störst var minskningen för dem med en utdömd strafftid på mer än sex månader och högst ett år (12 procentenheter). Återfallsandelen ökade dock för de med en utdömd strafftid på mer än två och högst sex månader.

Återfall och tidigare belastning

Risken för att återfalla ökar tydligt med antalet belastningar fem år före ingångshändelsen. Av personer med nio eller fler tidigare belastningar återföll 93 procent. Bland personer utan tidigare belastning låg andelen återfall på 21 procent. Återfallsmönstret är relativt stabilt över tid och detsamma för män och kvinnor.

En minskad återfallsandel sedan 2003 kan ses för samtliga belastningsgrupper. Starkast har minskningen varit för de med 2−3 respektive 4−8 tidigare belastningar; i dessa grupper har återfallsandelen minskat med 4 procentenheter.

Det är vanligt att de som återfaller i brott och får en frihetsberövande påföljd har varit frihetsberövade tidigare. Av de där återfallshändelsen gav fängelse eller annan frihetsberövande påföljd hade 55 procent dömts till en frihetsberövande påföljd vid ett tidigare tillfälle.

Återfall och ålder

Återfall i brott varierar mellan olika ålderskategorier. Bland personer i åldern 18 – 20 år återföll nästan hälften (48 %) i brott, medan motsvarande andel bland personer 60 år eller mer var 21 procent. Återfallsandelarna var i princip oförändrade jämfört med 2011, och likartade för män och kvinnor.

Sedan 2003 har återfallsmönstret sett till ålder ändrats något. Bland vuxna personer i åldergrupperna 21−39 år och 40−59 år har återfallsandelen minskat (med 1 respektive 4 procentenheter), samtidigt som återfallsandelen för personer i åldersgrupperna 15−17 år och 18−20 år har ökat (med 4 respektive 2 procentenheter). Förändringarna kan ses både för kvinnor och för män.

Analys av flera variabler

En analys av flera variabler samtidigt bekräftar de mönster som framträder i statistiken. Här framkommer bland annat att män hade 54 procent högre risk att återfalla i brott än kvinnor och att personer med 9 eller fler tidigare belastningar hade nästan 25 gånger högre risk för återfall i brott än de utan tidigare belastning.

Tid till första återfall och antal återfallsbrott

Mediantiden till första återfallet var 7 månader och 3 veckor (237 dagar). För kvinnor var mediantiden längre (254 dagar) än vad den var för män (234 dagar).

Risken att återfalla i brott är störst precis efter ingångshändelsen, och avtar successivt med tiden. För personer som frigavs från fängelse eller någon annan frihetsberövande påföljd mer än halverades återfallsintensiteten under de första sex månaderna efter frigivningen.

Av samtliga personer med en ingångshändelse, 80 400, återföll 32 600 personer. Dessa stod för 195 000 återfall i brott inom tre år, vilket i genomsnitt motsvarar 6,0 återfallsbrott per person. Sedan 2003 har det genomsnittliga antalet återfallsbrott per person minskat med över 1,5 brott per person.

Antalet återfallsbrott inom tre år är inte jämnt fördelat bland dem som återfaller i brott. Personer med minst 9 tidigare belastningar utgjorde 9 procent av populationen men stod för 24 procent av återfallsbrotten.

Ta reda på mer

I Brås rapport om brottsutvecklingen i Sverige kan du läsa vilka trender vi kan utläsa från kriminalstatistiken, brottsofferundersökningar och en mängd andra källor. Här ger vi en samlad bild av utvecklingen som riktar sig till allmänt intresserade, politiker och rättsväsendets myndigheter.

Om du bara är ute efter en viss uppgift kan du göra en sökning i kriminalstatistiken.

Definitioner

¹) Anmälda brott

Statistiken över anmälda brott omfattar alla de händelser som anmälts och registrerats som brott hos Polisen, Åklagarmyndigheten, Tullverket och Ekobrottsmyndigheten. De anmälda brotten inkluderar även händelser som efter utredning visar sig inte vara brott.

De anmälda brotten om dödligt våld inkluderar även händelser som efter utredning visar sig vara annat än brott, exempelvis självmord, olycka med mera. Brå granskar därför samtliga polisanmälningar rörande dödligt våld och redovisar de faktiskt konstaterade fallen i statistiken över konstaterade fall av dödligt våld.

²) Handlagda brott

Från och med redovisningsåret 2014 redovisas ny statistik över handlagda brott. Den nya statistiken är en revidering av statistiken över uppklarade brott och ersätter denna. I statistiken över handlagda brott redovisas de de anmälda brott för vilka polis, åklagare eller annan utredande myndighet har fattat ett beslut under redovisningsperioden (kalenderår), som innebär att handläggningen av brottet avslutas.

Personuppklarade brott är handlagda brott där ett lagföringsbeslut har fattats om minst en misstänkt person på brottet. Med lagföringsbeslut avses här beslut om att väcka åtal, utfärda strafföreläggande eller att meddela åtalsunderlåtelse. Personuppklaringsprocenten redovisar antalet personuppklarade brott under ett år i procent av samtliga handlagda brott under samma period.

³) Misstänkta personer

I statistiken över misstänkta personer redovisas de personer som efter avslutad utredning av polis, tull eller åklagare bedömts vara skäligen misstänkta för brott under ett kalenderår. Begreppet brottsdeltagande avser en misstänkt persons registrerade deltagande i ett visst brott.

Handlagda brottsmisstankar

Statistiken över handlagda brottsmisstankar omfattar brottsmisstankar gällande straffmyndiga personer, det vill säga personer som är 15 år eller äldre. Flera brottsmisstankar som handlagts under samma redovisningsperiod kan gälla en och samma person. Flera brottsmisstankar som handlagts under samma redovisningsperiod kan gälla en och samma person. I statistiken räknas dock varje enskild brottsmisstanke för sig.

Lagförda personer

I statistiken över personer lagförda för brott redovisas de personer som under ett kalenderår befunnits skyldiga till brott genom fällande dom i tingsrätt (domslut) eller genom så kallad lagföring utanför domstol (av åklagaren utfärdat strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse).

Kriminalvård

Kriminalvårdsstatistiken redovisar personer som

är intagna i kriminalvårdsanstalt

övervakas av kriminalvårdens frivårdsorganisation

är inskrivna i häkte.

För att redovisa övervakade och intagna personer används framför allt två mått:

Antalet intagna beskriver hur många personer som har börjat avtjäna ett fängelsestraff i anstalt eller en övervakning inom frivården under året. Statistiken redovisar antal händelser, vilket innebär att en person som har tagits in flera gånger under året räknas flera gånger.

Antalet inskrivna den 1 oktober beskriver hur många enskilda personer som faktiskt var inskrivna på anstalt eller i frivården vid detta datum.

Återfall i brott

Den slutliga statistiken över återfall beskriver andelen personer som återfallit i nytt lagfört brott inom ett, två och tre år efter en ingångshändelse och hur nivån utvecklas över tid. Med en ingångshändelse avses frigivning från en frihetsberövande påföljd eller lagakraftvunna domar och andra lagföringar avseende icke frihetsberövande påföljder. I återfallsstatistiken ingår alltså endast den brottslighet som kunnat konstateras genom en lagföring, och det är viktigt att komma ihåg att statistiken därför inte ger en bild av alla återfall i brott som sker i samhället.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur stor andel av de faktiska brotten som anmäls varierar beroende på brottstyp, och endast för vissa enstaka brottstyper kan anmälningsstatistiken antas ge en ungefärlig bild av hur många brott som faktiskt begås. Benägenheten att anmäla brott kan förändras över tid, till exempel på grund av förändrade attityder i samhället eller ändrade försäk­rings­villkor.

# data[].attributes.body
Rättssäkerhet - vad innebär det?
Filmvisning, be elever skriva stödord/frågor under filmens gång, för att sedan tillsammans i helklass sudda ut eventuella frågetecken.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jens jämför andra länders rättssystem med det svenska rättssystemet.

• Allmänbildande

• Samhällskunskap, Lag och rätt

Tangentbordskontroller för spelaren

␣ Mellanslag,

⏎ Retur:

M

↑ Pil upp:

↓ Pil ned:

→ Pil höger:

← Pil vänster:

0 - 9

Hoppa direkt till 0% - 90% av programmets längd

C

F

Esc

Avsluta helskärmsläge

Vad kännetecknar en rättsstat?

Avsnitt 2 · 28 min

Sverige är ett av världens mest rättssäkra länder och har varit det länge. Man kan säga att vi tar v...

Finns även som Syntolkat · Teckenspråkstolkat

Liknande program

# data[].attributes.attachment_link.title
Lex Lapidus: Vad kännetecknar en rättsstat? | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Sverige är ett av världens mest rättssäkra länder och har varit det länge. Man kan säga att vi tar vår rättssäkerhet för given, men så är det inte i alla länder. Programledaren Jens Lapidus undersöker vad som kännetecknar en rättsstat och åker till Vietnam, en kommunistisk enpartistat, för att se hu…