# data[].attributes.headline
Doughnut economics v českém a slovenském kontextu

# data[].attributes.subject
Doughnut economics v českém a slovenském kontextu

# data[].attributes.body
Záznam webináře s Markem Menclem a Lucií Kirchner z Doughnut Czechia. Představení modelu ekologicky a sociálně udržitelného podnikání. Jak se tím můžeme inspirovat?

# data[].attributes.attachment_link.title
Doughnut economics v československém kontextu

# data[].attributes.body
Inspirace z Velkého Krtíše. Jak se dá dělat projektový den na základní škole, který otvírá téma udržitelnosti a zelené kariéry pro různé věkové skupiny školaček a školáčků.

# data[].attributes.headline
18.6.2025 - Webinář: Kariérové poradenství v období sociální a ekologické krize – perspektivy ze střední a východní Evropy

# data[].attributes.subject
18.6.2025 - Webinář: Kariérové poradenství v období sociální a ekologické krize – perspektivy ze střední a východní Evropy

# data[].attributes.body
Videozáznam webináře o udržitelném poradenství ve Střední a Východní Evropě - inspirace a příklady dobré praxe ze Slovenska, Maďarska, Rumunska a České republiky.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sustainable and Green Guidance in Social and Ecological Crisis – Perspectives from CEE (18/06/2025)

# data[].attributes.headline
16.5.2025 - Webinář: Klimatická úzkost a jak s ní pracovat (hostka Patrícia Gajdošociová)

# data[].attributes.subject
16.5.2025 - Webinář: Klimatická úzkost a jak s ní pracovat (hostka Patrícia Gajdošociová)

# data[].attributes.body
Záznam z webináře s Patricií Gajdošociovou, expertkou na klimatickou úzkost. Dozvíte se nejen jak ji detekovat, ale i jak s ní pracovat s přesahem do kariérového poradenství.

# data[].attributes.headline
16.5.2025 - Prezentace: Klimatická úzkost a jak s ní pracovat (Patrícia Gajdošociová)

# data[].attributes.subject
16.5.2025 - Prezentace: Klimatická úzkost a jak s ní pracovat (Patrícia Gajdošociová)

# data[].attributes.body
Rady a tipy inspirované Aktivní nadějí od Joanny Macey.

# data[].attributes.headline
25.4.2025 - Webinář: Jak otevírat "zelená" témata s těmi, kteří je sami nepřinášejí?

# data[].attributes.subject
25.4.2025 - Webinář: Jak otevírat "zelená" témata s těmi, kteří je sami nepřinášejí?

# data[].attributes.body
Udržitelnost se týká nás všech – ale ne každý je na stejném startu. V naší praxi vidíme, že klíč k pozitivní změně není jen v datech a faktech, ale v empatii, respektu a schopnosti vést rozhovor.

Na webináři sdílíme tipy, jak otevírat téma udržitelnosti v práci i v soukromí tak, aby spojovalo, ne rozdělovalo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ako otvarat udrzatelnost v karierovom poradenstve.mp4

# data[].attributes.attachment_link.description
Cloud ZKPRK - a safe home for all your data

# data[].attributes.headline
19.3.2025 - Webinář: Co je udržitelná kariéra a jak poskytovat udržitelné kariérové poradenství (hostka Shékina Rochat)

# data[].attributes.subject
19.3.2025 - Webinář: Co je udržitelná kariéra a jak poskytovat udržitelné kariérové poradenství (hostka Shékina Rochat)

# data[].attributes.body
Webinář o tom, co to je udržitelné kariérové poradenství a jak s ním začít. Hostkou webináře byla Shékina Rochat, která působí jako výzkumnice a kariérová poradkyně na univerzitě v Lausanne a dlouhodobě se věnuje udržitelnému poradenství.

# data[].attributes.headline
19.3.2025 - Prezentace: Co je udržitelná kariéra a jak poskytovat udržitelné kariérové poradenství.  (Shékina Rochat)

# data[].attributes.subject
19.3.2025 - Prezentace: Co je udržitelná kariéra a jak poskytovat udržitelné kariérové poradenství.  (Shékina Rochat)

# data[].attributes.body
Prezentace Shékiny Rochat na téma co to je udržitelná kariéra a jak poskytovat udržitelné kariérové poradenství.

# data[].attributes.headline
29.1.2025 - Prezentace: Udržitelnost v kariérovém poradenství       

# data[].attributes.subject
29.1.2025 - Prezentace: Udržitelnost v kariérovém poradenství       

# data[].attributes.attachment_link.title
Spolufinancováno Evropskou unií Barevné RGB

# data[].attributes.headline
1.11.2024 - Zápis: 3.setkání pracovní skupiny k udržitelnému KP

# data[].attributes.subject
1.11.2024 - Zápis: 3.setkání pracovní skupiny k udržitelnému KP

# data[].attributes.attachment_link.title
Poptávka po tzv. „zelených dovednostech“ globálně roste, společnosti stále více usilují o dodržování svých ESG cílů

# data[].attributes.attachment_link.description
S narůstajícími nároky na udržitelnost a ochranu životního prostředí ze strany spotřebitelů, investorů a politiků, dochází také k urychlení potřeby po ekologické transformaci podniků. Tato potřeba jde roku v ruce se vznikem nových zelených pracovních pozic a s vyšší poptávkou po tzv. zelených dovednostech u kandidátů. Společnosti po celém…

# data[].attributes.body
inspirace a vzdělávací materiály

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Transformace

Společnost čelí klimatické krizi a Českou republiku čekají velké změny. Je dobré o nich vědět, protože štěstí přeje připraveným. Většina změn je sice nevyhnutelná, ale jen my sami ovlivníme, jak těžce na nás dopadnou a zda je využijeme pro pozitivní změnu. Nečelíme totiž jen klimatické krizi, ale jsme obklopeni i prohlubujícími se nerovnostmi. Ubývající živočišné a rostlinné druhy podlamují stabilitu naší krajiny. Moc se hromadí u stále menších skupin, což v lidech oprávněně vyvolává pocity bezmoci a ztrátu důvěry v současnou demokracii. Kvalita života je posuzována podle výše finančních výnosů, což zhoršuje pracovní podmínky a zintenzivňuje tlak na přírodu.

Pokud si přejeme budoucnost, v níž budou potřeby lidí i přírody v harmonii, potřebujeme proměnu v mnoha sférách. Současný neudržitelný systém se změně nevyhne. Máme tedy možnost rozhodnout se pro lepší budoucnost. Právě proto potřebujeme spravedlivou transformaci. Zásadní oblastí, která vyžaduje radikální proměnu, je energetický sektor. Fosilní energetiku musí Česko dříve nebo později opustit. Co to znamená pro lidi a pro společnost? Jak se v tom všem vyznat? Jaká může být budoucnost? A jak u transformace na nikoho nezapomenout?

Více informací o tématu nízkouhlíkové transformace najdete na webu Fajront: Konec šichty! Pro hlubší porozumění a zkoumání tématu ve výuce jsme připravili výstavu a sadu vzdělávacích materiálů.

Práce 4.0

Robotizace, automatizace, digitalizace. To jsou fenomény, jež vyvolávají naději na změny natolik převratné, jako bylo před sto lety zavedení osmihodinové pracovní doby - naději na odbourání fyzicky namáhavé a nedůstojné práce, na zkrácení pracovní doby a možná i na to, že připraví půdu pro nepodmíněný základní příjem, tedy dávku garantovanou všem bez ohledu na to, zda pracují, či nikoli. Zkrátka že umožní všem lidem trávit čas smysluplně.

Stojí před námi jedna z největších výzev dnešní doby: jak využít tyto technologie ve prospěch celé společnosti? Technologie jsou nástroj a je jen na nás, jak s ním naložíme. Pokud si nezačneme klást ty správné otázky, hrozí, že nás tyto technologie opanují. Prvním krokem je uvědomit si rizika a nezamýšlené důsledky, které již nyní technologická revoluce přináší.

# data[].attributes.attachment_link.description
Transformace Společnost čelí klimatické krizi a Českou republiku čekají velké změny. Je dobré o nich vědět, protože štěstí přeje připraveným. Většina změn je sice nevyhnutelná, ale jen my sami ovlivníme, jak těžce na nás dopadnou a zda je využijeme pro pozitivní změnu. Nečelíme totiž jen klimatické krizi, ale jsme obklopeni i prohlubujícími se nerovnostmi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kdyby lidi byli stromy Kniha je určena průvodcům dětí předškolního a mladšího školního věku, stejně jako samotným dětem a jejich rodičům. Kniha je průvodcem i cestou. Při jejím čtení…

# data[].attributes.headline
Zápis: 2.setkání pracovní skupiny k udržitelnému KPZápis z druhého setkání

# data[].attributes.subject
Zápis: 2.setkání pracovní skupiny k udržitelnému KPZápis z druhého setkání

# data[].attributes.body
včetně konceptu 5 dimenzí environmentálně udržitelného KP

# data[].attributes.headline
Exploring Green Guidance - infozdroje z projektu

# data[].attributes.subject
Exploring Green Guidance - infozdroje z projektu

# data[].attributes.attachment_link.description
Green guidance Career support for sustainable life choices Stay informed LEARN MORE Learn about the green guidance project and partner organisations About us GET INVOLVED Share your thoughts, contribute, participate on a survey about the need for green guidance ...

# data[].attributes.body
Co o tématu říká prof. Tristram Hooley

# data[].attributes.attachment_link.title
“Green guidance has got to get these people to think about how to green their work” - educaweb.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Tristram Hooley is Professor of Career Education at the University of Derby (UK). He also holds a Professorial role at the Inland Norway University of Applied Sciences and as a Visiting Professor at Canterbury Christ Church University. Tristram is an editor of the NICEC Journal and on the board of the Career Development Policy Group and the International Centre for Career Development and Public Policy. He works closely with governments, employers, trade unions and practitioners to improve access to career development services. Tristram is also a prolific writer who specialises in career and career guidance. He is editor and co-author of two books on career guidance and social justice, and has recently highlighted the issue of ’green guidance in a paper entitled “Practitioners perspectives on green guidance: An international survey. Exploring Green Guidance”.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cíle udržitelného rozvoje (SDGs) - OSN Česká Republika

# data[].attributes.attachment_link.description
Cíle udržitelného rozvoje box-01 box-02 box-03 box-04 box-05 box-06 box-07 box-08 box-09 box-10 box-11 box-12 box-13 box-14 box-15 box-16 box-17 box-18 17 Cílů udržitelného rozvoje (SDGs) představuje program rozvoje na následujících 15 let (2015–2030) a navazuje na úspěšnou agendu Rozvojových cílů t…

# data[].attributes.headline
The Relationship between Humans and Nature and the Role of a Holistic Approach in Education

# data[].attributes.subject
The Relationship between Humans and Nature and the Role of a Holistic Approach in Education

# data[].attributes.body
See pages 18-19

# data[].attributes.headline
Inventory of Difficulties in Embracing Active Life Sustainability (Shékina Rochat)

# data[].attributes.subject
Inventory of Difficulties in Embracing Active Life Sustainability (Shékina Rochat)

# data[].attributes.headline
How to work in the green economy (International Labour Organization)

# data[].attributes.subject
How to work in the green economy (International Labour Organization)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Introduction

This introduction to ecopsychology explores how climate change affects how we feel about our world and our future. We will explore how strong feelings triggered by this crisis can send us into denial and despair, hindering our ability to act meaningfully. We will also come to understand more about our emotional responses and how they can empower us to learn to live with climate change.

Unit authored by Mary-Jayne Rust and David Key

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
introduction to ecopsychology | olcreate

# data[].attributes.attachment_link.description
This introduction to ecopsychology explores how climate change affects how we feel about our world and our future. We will explore how strong feelings triggered by this crisis can send us into denial and despair, hindering our ability to act meaningfully.

# data[].attributes.headline
The European sustainability competence framework

# data[].attributes.subject
The European sustainability competence framework

# data[].attributes.headline
Green Guidance. Focusing on Green Educational and Career Pathways

# data[].attributes.subject
Green Guidance. Focusing on Green Educational and Career Pathways

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ecophilosopher Joanna Macy PhD is a scholar of Buddhism, general systems theory, and deep ecology. A respected voice in movements for peace, justice, and the environment, she interweaves her scholarship with six decades of activism. Now in her nineties, she lives in California.

Resilience specialist Dr. Chris Johnstone has a background in medicine, mental health promotion, and the psychology of change. He is known internationally for his online resilience training work, which has attracted participants from more than sixty countries. Heading towards sixty, he lives in Scotland.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ecophilosopher Joanna Macy PhD is a scholar of Buddhism, general systems theory, and deep ecology. A respected voice in movements for peace, justice, and the environment, she interweaves her scholarship with six decades of activism. Now in her nineties, she lives in California.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Working in a green career

There are lots of positive benefits of working in a green job, not just for the environment but also for yourself. You can use a variety of skills, explore different routes and work across many industries.

# data[].attributes.attachment_link.description
There are lots of positive benefits of working in a green job, not just for the environment but also for yourself. You can use a variety of skills, explore different routes and work across many industries.

# data[].attributes.headline
Green Careers Toolkit (teaching and learning activities)

# data[].attributes.subject
Green Careers Toolkit (teaching and learning activities)

# data[].attributes.headline
Paradigms, blind spots, and Green Guidance (Peter Plant)

# data[].attributes.subject
Paradigms, blind spots, and Green Guidance (Peter Plant)

# data[].attributes.attachment_link.description
Join the movement for a green future. Access green skills and careers in sustainability, regardless of sector or background. Find your role in building a sustainable economy.

# data[].attributes.headline
Guidance and Sustainability - Promoting Sustainable Values in Career Guidance

# data[].attributes.subject
Guidance and Sustainability - Promoting Sustainable Values in Career Guidance

# data[].attributes.body
See pages 95-100

# data[].attributes.headline
NICEC Network Meeting 5th July 2021 Career development as if the planet mattered

# data[].attributes.subject
NICEC Network Meeting 5th July 2021 Career development as if the planet mattered

# data[].attributes.attachment_link.title
NICEC Network Meeting 5th July 2021 Career development as if the planet mattered

# data[].attributes.headline
Ecopsychology and Green Career Guidance (Helena Kostalova)

# data[].attributes.subject
Ecopsychology and Green Career Guidance (Helena Kostalova)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Green jobs are central to sustainable development and respond to the global challenges of environmental protection, economic development and social inclusion. By engaging governments, workers and employers as active agents of change, the ILO promotes the greening of enterprises, workplace practices and the labour market as a whole. These efforts create decent employment opportunities, enhance resource efficiency and build low-carbon sustainable societies. Meet the ILO Green Jobs Global Team

# data[].attributes.attachment_link.description
Green jobs are central to sustainable development and respond to the global challenges of environmental protection, economic development and social inclusion. By engaging governments, workers and employers as active agents of change, the ILO promotes the greening of enterprises, workplace practices and the labour market as a whole.

# data[].attributes.headline
Integrating an ecological vision in career guidance

# data[].attributes.subject
Integrating an ecological vision in career guidance

# data[].attributes.headline
Green guidance counselling: Working with nature in mind. Guidance Matters

# data[].attributes.subject
Green guidance counselling: Working with nature in mind. Guidance Matters

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Green guidance as a methodology for bridge building in critical career transition points in university education

Heini Hult-Miekkavaara, expert in career counselling. University of Helsinki

17.9.2023

We know for a fact that we are in the midst of an eco-social crisis, the seeds of which were sown at the start of the industrial revolution some 260 years ago, and rapidly boosted by the start of the Great Acceleration some 70 years ago. Today, we find ourselves to be firefighters in this crisis; putting out a fire we've come to fear is no longer extinguishable, or will at least leave our home with damage we can't yet predict.

By now it should no longer be a novel idea to anyone in our profession that even us career guidance and counselling experts need, and must, address this issue. I'm sure we've all been faced with the questions of worried students, or students eager to make an impact through their work and careers.

Worsening ecosocial crises affect what can be perceived as fair work that will provide people means for living and a sense of meaning. On the other hand, working life is in a central role when addressing global environmental and ecological challenges. Career guidance and counselling is thus not only addressing individuals' personal career concerns, but acts as a changing force in a profound societal transformation. The scale of this transformation in working life and careers is so fundamental that even the fundamentals of career guidance are quite rightly questioned. Peter Plant, for example, calls for a paradigm shift into green guidance.

Counselling and guidance professionals know that we have the means - and the responsibility - to be eco-socially aware in our work. The IAEVG Communiqué 2023, for example, states that "...our field must ... consider the environmental impact of our actions and the actions of the clients and communities we serve", and that "this requires educational and vocational guidance to consider ecological, planetary, and social foundations". I'm sure we've all also met this on the grass-root level working with the concerns of our students.

Fortunately, we are already equipped with a lot of tools, as well as a crucial understanding and mindset stemming from the notion that considering and promoting social justice has always been the very cornerstone of our discipline. Understanding the transition into post-fossil industries and societies - and post-fossil careers - will give us more knowledge of the 'how' as we advance in this transformation. Alongside 'how' we need to be aware of 'when'. When is the right time for green guidance, or using career counselling as a lever for the sustainability transition?

I've noticed that there are certain gaps, or points of discontinuation, in our higher education system, when the tools of green guidance and addressing this societal transformation can, and should, be used.

We need to be building bridges at least across these gaps:

The gap between secondary and higher education. The Finnish national curriculum for elementary education has had sustainability goals at least since 2007. Ecosocial bildung has been in the secondary school curriculum at least since 2019, when the UN SDGs and the idea of growing into a global citizen were incorporated into teaching at high schools. We can, of course, debate on how well we have succeeded, but at least in principle we have been educating environmentally and eco-socially conscious school generations for a while. What happens when they enter higher education? Is there a continuum, or will the students suddenly face a different mindset in their study programmes from the one they got used to in elementary and secondary education?

The gap between so-called sustainability sciences and "other" scientific disciplines. This might sound like an unfair way to put this, I admit, since all sciences can and, in many cases are, perceived as sustainability sciences, or at least can be taught and researched with different sustainability angles. I'm labelling for the sake of making visible our still prevailing tendency to think that just as there are the so-called sustainability jobs and careers and the rest need not to work for the just green transition, there are fields which are counted as sustainability sciences, and ones that are still not yet taught with sustainability viewpoints. Thus, a student not studying an actual sustainability science might not see how their scientific field can enhance the sustainability transition.

The gap between studies and employability or transition into working life. Even as more and more organisations and sectors are realising they need sustainability expertise, many students still struggle with identifying different roles where to use their expertise, especially when their competence is multidisciplinary or non-traditional sustainability expertise.

The gap between a sustainable life orientation and career. Many students might have already made several, significant life choices for living within the planetary boundaries, but have not yet found a way to see how their careers can contribute to that. The concept of career might be too limited to only eg. encompass employment or jobs, when a broader concept of several life roles making up a career could help them build a meaningful, sustainable career despite their short-term career plans.

These gaps can cause discrepancy with how students might perceive what is expected of them, and with what sort of expectations, plans and aspirations for the future they themselves have. They are critical transition points, where it's fundamental that we CGC professionals raise awareness of the systemic transformation and what it entails, and offer support in this transition. We even have the chance to impact the educational system and universities' societal role in the transition.

Green guidance shouldn't be limited to just career guidance or counselling. As in all systemic change, it needs to be the concern of whole university education, and even beyond the realm of the university. The potential of sustainability science in understanding and managing complex problems is based on inter- and transdisciplinary approaches. These integrate scientific knowledge across different disciplines and between experts, practitioners and citizens even beyond academia. Green guidance could be used as a methodology in sustainability science in making these integrations visible.

So when to use green guidance?

→ When we need to bridge gaps between critical education and career transitions - and studies and career as a whole.

→ When we need to make multi- and transdisciplinary connections visible for systemic transformation.

→ When we need to clarify how a student's competence and field of study support the sustainability transition.

→ When we need to clarify and emphasise how a student's career decisions advance the sustainability transition.

One more note on the question of 'when'. As we very well know, questions concerning individuals' futures and careers are of course activated at different times in their lives. Some are triggered by different life situations or occurrences, while some students think about them more or less constantly during their studies. Sadly, this planet is burning at a rate where we no longer can afford to wait for individuals to become interested in becoming firefighters. We CGC professionals need to make sure that students are aware of the fact that working life and careers are irreversibly changing, and that they are in a position to make an impact - and that actually their very careers are the key in making this transformation both in society, and in making their personal lives sustainable and responsible. And in putting out the fire.
What is Green Guidance?

Green guidance is concerned with sustainable development, environmental conscientiousness, and responsibility for the ecosystem.

It deals with the choice of work and jobs that minimise environmental harm and that heighten awareness of the importance of green careers.

It encourages individuals to consider the environmental implications of their career choices and to balance work and other aspects of their lives, thereby sustaining a way of life that promotes health, economic security, and social justice.
Di Fabio A and Bucci O (2016) Green Positive Guidance and Green Positive Life Counseling for Decent Work and Decent Lives: Some Empirical Results. Front. Psychol. 7:261.doi: 10.3389/fpsyg.2016.00261

# data[].attributes.attachment_link.description
Bridging critical gaps in career and education transitions with green guidance in university-level career counselling.

# data[].attributes.headline
12.9.2024 - Zápis: 1.setkání pracovní skupiny k udržitelnému KP

# data[].attributes.subject
12.9.2024 - Zápis: 1.setkání pracovní skupiny k udržitelnému KP

# data[].attributes.attachment_link.description
Being futures-literate empowers the imagination. It enhances our ability to prepare, recover and invent in the face of change.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O nás a naší práci

Projekt Fakta o klimatu usiluje o zkvalitnění společenské diskuse o klimatické změně. Snažíme se dodávat srozumitelné údaje široké veřejnosti a vizuálně zpracovávat vědecké informace, aby bylo rozhodování ve věcech týkajících se klimatu založené na aktuálních a ověřených datech.

Debata o klimatické změně je komplikovaná a na všech stranách plná zbytečných emocí, polopravd a mýtů. Chceme poutat pozornost na důležitá témata a stavět most mezi vědci a lidmi, kterých se změny klimatu týkají. A to jsou všichni lidé.

Jsme tým profesionálů zabývajících se různými obory - přírodovědou, informatikou, pedagogikou nebo komunikací. Pracuje na dobrovolnické bázi a finance na provoz získáváme od dárců, nepracujeme na ničí objednávku. Při naší činnosti komunikujeme s politiky, energetickými firmami i aktivistickými hnutími. Fakta o klimatu jsou však nezávislý projekt, který může podpořit každý.

V roce 2020 jsme zvítězili v akceleračním programu Climate Challenge pořádaným sítí podnikatelských inkubátorů Impact Hub. V rámci toho náš projekt podpořila evropská iniciativa Climate-KIC, která hledá inovativní řešení na klimatickou krizi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekt Fakta o klimatu usiluje o zkvalitnění společenské diskuse o klimatické změně. Snažíme se dodávat srozumitelné údaje široké veřejnosti a vizuálně zpracovávat vědecké informace, aby bylo rozhodování ve věcech týkajících se klimatu založené na aktuálních a ověřených datech. Debata o klimatické změně je komplikovaná a na všech stranách plná zbytečných emocí, polopravd a mýtů.

# data[].attributes.headline
Nástroje pro rozvoje zelených dovedností

# data[].attributes.subject
Nástroje pro rozvoje zelených dovedností

# data[].attributes.headline
Publikace Skrytá místa současného světa práce

# data[].attributes.subject
Publikace Skrytá místa současného světa práce

# data[].attributes.headline
Erasmus training courses; Green skills for education

# data[].attributes.subject
Erasmus training courses; Green skills for education

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teachers, trainers, headmasters and any other staff of education organizations are eligible to receive an Erasmus+ grant covering all the costs to attend our training courses including travel, board and lodging, cultural activities and all fees. Our training courses are tailored to be fully funded by Erasmus+ and we offer different options to ensure the best comfort and quality at a price that is within the Erasmus+ grant.
We are proud to tailor our training courses to both participants' learning and practical needs and to ease your participation at our training courses, we will gladly take care of all the practical arrangements. If you prefer, you can take care of some of the practical arrangements by yourself (e.g. meals, local transport...), though we will manage the organization of your accommodation in order to ensure optimal logistic organization, safety and time-efficiency. We always provide board and lodging in the same hotel in which we organize the course thus ensuring optimal comfort and potential of networking with the fellow participants. Read more about how we take care of your subsistence and practical arrangements.
The most common option that we offer to schools and organisations in 2023 costs 1280 EUR in Bologna, 1220 EUR in Tenerife and 1130 EUR in Palermo and includes course fee, certification and support fee, accommodation in single room, 2 coffee breaks per day, walking tour in the venue's city, a sum-up dissemination video. This standard option in Bologna and Tenerife includes all meals from Sunday lunch to Saturday lunch, while in Palermo includes ​all breakfasts and three networking meals in local restaurants. For schools sending 2 or more participants we can offer accommodation in double rooms and we can provide as well accommodation for people or relatives accompanying the participants.
When attending our courses, we recommend you to request 9 days of individual support for your subsistence costs, 7 days for the course plus 2 additional days for the travel. In this way you can have more flexibility in planning your stay and you can enjoy all the cultural activities planned from the first to the last day of course. You can read here more about the Erasmus+ funding. Shall you have need any help with filling the budget during the application stage or have any problem with your grant please let us know and we will see how to support you.

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn how to foster green skills, environmental awareness and sustanaible education inside and outside the classroom to achieve a more sustainable school and society

# data[].attributes.headline
Článek: Změna klimatu. Volání po nové vizi kariérového poradenství

# data[].attributes.subject
Článek: Změna klimatu. Volání po nové vizi kariérového poradenství

# data[].attributes.attachment_link.title
Změna klimatu. Volání po nové vizi kariérového poradenství - Průvodce kariérou

# data[].attributes.attachment_link.description
Portál pro kariérní poradce a zájemce o studium na středních školách Zlínského kraje. Přehled firem s možností uplatnění konkrétních oborů.

# data[].attributes.attachment_link.title
Učím o klimatu | Materiály a metodiky pro učitele

# data[].attributes.attachment_link.description
Stáhněte si materiály od zkušených odborníků na vzdělávání a životní prostředí. Kompletní lekce, pracovní listy nebo videa pro různé třídy a předměty.

# data[].attributes.headline
Vzdělávací program (EVVO) a inspirace ze zahraničí

# data[].attributes.subject
Vzdělávací program (EVVO) a inspirace ze zahraničí

# data[].attributes.body
Na Zemi: https://nazemi.cz/co-delame/podhoubi/

Inspirace z Norska: projekt Geitmyra; farma a vzdělávací centrum pro děti a rodiny v Norsku, které se specializuje na výuku zdravého stravování a udržitelného zemědělství: https://www.geitmyra.no/english

# data[].attributes.attachment_link.description
Věříme, že současná generace může zahájit epochu, ve které vzkvétá společnost i příroda. A také věříme, že vzdělávání může být nástrojem hluboké společenské změny. Aby vzdělávání mohlo měnit, mělo by při poznávání světa umožnit zapojovat nejen mysl, ale i (po)city a tělo. Mělo by stát na partnerském přístupu a uznání, že zkušenost všech je hodnotná. Mělo by probíhat ve vztazích, stejně […]

# data[].attributes.body
V programu, pod jednotlivými jmény, naleznete prezentace k přednáškám: https://www.konferenceevvopraha.cz/program2/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Do školy jsem se vrátila po rodičovské, kdy jsem se svými dětmi trávila většinu dne venku. Neuměla jsem si představit, že se v práci zavřu s dětmi ve třídě a nebudu mít kontakt s přírodou. V pravou chvíli jsem narazila na iniciativu Učíme se venku a zkoušela vaše nápady se svými dětmi. Pak přišel váš online kurz Nastartuj cestu ven a bylo jasné, jak výuku po návratu pojmu. Pokud bych nezačala díky vám učit venku, asi bych už neučila. Vlastně venku učím kvůli sobě, ale podle zpětných vazeb usuzuji, že to vyhovuje i dětem."

Veronika Tomanová ZŠ Lyčkovo náměstí, Praha Karlín

Tato stránka používá cookies

Na stránkách používáme soubory cookies. Některé jsou nezbytné pro fungování stránek, jiné nám umožňují poskytnout vám lepší zkušenost při návštěvě našich stránek nebo zobrazování reklamy, pomáhají nám analyzovat návštěvnost a stránky zlepšovat. Více informací

Souhlas s používáním cookies

Cookies jsou malé soubory, které se dočasně ukládají ve vašem počítači a pomáhají nám k lepší uživatelské zkušenosti na našich stránkách. Cookies používáme k personalizaci obsahu stránek a reklam, poskytování funkcí sociálních sítí a k analýze návštěvnosti. Informace o vašem používání našich stránek také sdílíme s našimi partnery v oblasti sociálních sítí, reklamy a analýzy, kteří je mohou kombinovat s dalšími informacemi, které jste jim poskytli nebo které shromáždili při vašem používání jejich služeb.

Ze zákona můžeme na vašem zařízení ukládat pouze soubory cookie, které jsou nezbytně nutné pro provoz těchto stránek. Pro všechny ostatní typy souborů cookie potřebujeme vaše svolení. Budeme vděční, když nám ho poskytnete a pomůžete nám tak, naše stránky a služby zlepšovat. Svůj souhlas s používáním cookies na našem webu můžete samozřejmě kdykoliv změnit nebo odvolat. Více informací

# data[].attributes.attachment_link.description
"Do školy jsem se vrátila po rodičovské, kdy jsem se svými dětmi trávila většinu dne venku. Neuměla jsem si představit, že se v práci zavřu s dětmi ve třídě a nebudu mít kontakt s přírodou. V pravou chvíli jsem narazila na iniciativu Učíme se venku a zkoušela vaše nápady se svými dětmi.

# data[].attributes.headline
Článek: Poptávka po tzv. „zelených dovednostech“ globálně roste, společnosti stále více usilují o dodržování svých ESG cílů (ManpowerGroup CZ)

# data[].attributes.subject
Článek: Poptávka po tzv. „zelených dovednostech“ globálně roste, společnosti stále více usilují o dodržování svých ESG cílů (ManpowerGroup CZ)

# data[].attributes.body
Článek také obsahuje infografiku.

# data[].attributes.body
environmentální organizace a její činnost

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lipka - školské zařízení pro environmentální vzdělávání je jedna z největších a nejstarších organizací v České republice, které se věnují environmentální výchově, vzdělávání a osvětě. Lipka má ve svých vzdělávacích aktivitách široký záběr: školám a školkám nabízí jedno či vícedenní , při nichž ročně navštíví Lipku více než dvacet tisíc žáků. Odpoledne se pět pracovišť Lipky plní dětmi při přírodovědných a tvořivých a dospělými při . Dále Lipka zajišťuje na několika vysokých školách výuku předmětů zaměřených na environmentalistiku a také rozvíjí systematické na poli environmentální výchovy. Pro rodiny s dětmi chystají pracovníci Lipky množství akcí pro veřejnost ročně.
Posláním Lipky je environmentální vzdělávání, výchova a osvěta dětí, mládeže a dospělých směřující k osvojování environmentálně příznivějších způsobů života.

Naší vizí je společnost, která bude natolik citlivá k přírodě, že už (skoro) nebude potřeba žádných Lipek a jejich vzdělávacích a osvětových aktivit.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lipka - školské zařízení pro environmentální vzdělávání je jedna z největších a nejstarších organizací v České republice, které se věnují environmentální výchově, vzdělávání a osvětě. Lipka má ve svých vzdělávacích aktivitách široký záběr: školám a školkám nabízí jedno či vícedenní , při nichž ročně navštíví Lipku více než dvacet tisíc žáků.

# data[].attributes.attachment_link.title
Na jaké zranitelné skupiny se soustředí klimatické strategické dokumenty v šesti hlavních městech střední Evropy? - Ekolist.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Strategie, plány a koncepce politik nepatří právě mezi strhující čtivo. Ovšem jsou důležité. Přečetly jsme tedy 25 strategických klimatických dokumentů hlavních měst střední Evropy, abyste vy nemuseli, a mohli se dozvědět, jak se v nich mluví o tom, jak změna klimatu dopadne na lidi.

# data[].attributes.body
Souhrn konference a odkazy na videozáznamy z jednotlivých přednášek: https://www.youtube.com/@EcoschoolCZ/videos

# data[].attributes.attachment_link.title
jak snadné je začít (měnit klima): Konference Ekoškoly

# data[].attributes.attachment_link.description
24. ledna 2024 proběhl v Praze už čtvrtý ročník Konference Ekoškoly: Změňme klima. I letos na téma KLIMA A JÁ. Skladba rychlých přednášek si…

# data[].attributes.headline
Centrum odborné excelence zaměřené na zelený sektor (ZELENÁ MĚSTA 2030+)

# data[].attributes.subject
Centrum odborné excelence zaměřené na zelený sektor (ZELENÁ MĚSTA 2030+)

# data[].attributes.body
VOŠ a SZeŠ Benešov: https://www.zemsbn.cz/eplug-european-platform-for-urban-greening

# data[].attributes.attachment_link.title
České klima 2024 | iROZHLAS - spolehlivé zprávy

# data[].attributes.body
Komplexní přehled inspirativních aktivit na školách

# data[].attributes.attachment_link.description
Podnikavá mysl pomáhá žákům uspět ve světě, který se neustále mění. Zjistěte, jak na vaší škole zavést výchovu k podnikavosti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tvoříme vzdělávání, které budou žáci a žákyně považovat za smysluplné a které je vybaví dovednostmi empatie, kritického či systémového myšlení a vizionářstvím, aby mohli*y tvořit svět budoucnosti, ve kterém si přejí žít.

# data[].attributes.attachment_link.title
Environmentální žal a ekologická úzkost – Zdeňka Voštová

# data[].attributes.headline
Jak pracovat s emocemi dětí při výuce o změně klimatu

# data[].attributes.subject
Jak pracovat s emocemi dětí při výuce o změně klimatu

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Autor/ka: Z. Voštová, N. NesvadbováPoslední úprava: 17. 3. 2024

# data[].attributes.attachment_link.title
Jak pracovat s emocemi dětí při výuce o změně klimatu – Učím o klimatu

# data[].attributes.attachment_link.description
Lámete si hlavu nad tím, co dělat, když na děti dolehne ekologická úzkost či environmentální žal? Přemýšlíte, jak tyto prožitky učinit součástí výuky?…

# data[].attributes.headline
Učíme o klimatu: Environmentální témata v českém školství

# data[].attributes.subject
Učíme o klimatu: Environmentální témata v českém školství

# data[].attributes.attachment_link.title
Učíme o klimatu: Environmentální témata v českém školství

# data[].attributes.attachment_link.description
Naším hostem je Martin Kříž, odborník, který se dlouhodobě zabývá výukou o životním prostředí a pracuje s učiteli na všech stupních škol – od základních, přes střední školy až po univerzity. Společně se zamýšlíme nad tím, jak je environmentální vzdělávání zakotveno v rámci českého školství.

# data[].attributes.headline
Jak komunikovat o změně klimatu - Jan Krajhanzl (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.subject
Jak komunikovat o změně klimatu - Jan Krajhanzl (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.attachment_link.title
Jak komunikovat o změně klimatu - Jan Krajhanzl (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.headline
Jak dobře učit o změně klimatu - Petr Daniš (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.subject
Jak dobře učit o změně klimatu - Petr Daniš (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.attachment_link.title
Jak dobře učit o změně klimatu - Petr Daniš (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.headline
Data o klimatické změně - Ondráš Přibyla (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.subject
Data o klimatické změně - Ondráš Přibyla (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.attachment_link.title
Data o klimatické změně - Ondráš Přibyla (Změňme klima 2021)

# data[].attributes.headline
Změna je v nás aneb jak komunikovat environmentální témata

# data[].attributes.subject
Změna je v nás aneb jak komunikovat environmentální témata

# data[].attributes.body
Veřejně dostupné infografiky, data a články

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
O nás a naší práci

Projekt Fakta o klimatu usiluje o zkvalitnění společenské diskuse o klimatické změně. Snažíme se dodávat srozumitelné údaje široké veřejnosti a vizuálně zpracovávat vědecké informace, aby bylo rozhodování ve věcech týkajících se klimatu založené na aktuálních a ověřených datech.

Debata o klimatické změně je komplikovaná a na všech stranách plná zbytečných emocí, polopravd a mýtů. Chceme poutat pozornost na důležitá témata a stavět most mezi vědci a lidmi, kterých se změny klimatu týkají. A to jsou všichni lidé.

Jsme tým profesionálů zabývajících se různými obory - přírodovědou, informatikou, pedagogikou nebo komunikací. Pracuje na dobrovolnické bázi a finance na provoz získáváme od dárců, nepracujeme na ničí objednávku. Při naší činnosti komunikujeme s politiky, energetickými firmami i aktivistickými hnutími. Fakta o klimatu jsou však nezávislý projekt, který může podpořit každý.

V roce 2020 jsme zvítězili v akceleračním programu Climate Challenge pořádaným sítí podnikatelských inkubátorů Impact Hub. V rámci toho náš projekt podpořila evropská iniciativa Climate-KIC, která hledá inovativní řešení na klimatickou krizi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekt Fakta o klimatu usiluje o zkvalitnění společenské diskuse o klimatické změně. Snažíme se dodávat srozumitelné údaje široké veřejnosti a vizuálně zpracovávat vědecké informace, aby bylo rozhodování ve věcech týkajících se klimatu založené na aktuálních a ověřených datech. Debata o klimatické změně je komplikovaná a na všech stranách plná zbytečných emocí, polopravd a mýtů.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaké příběhy o změně klimatu a transformaci kolují v české společnosti? Co nás na celém tom tématu štve? A je něco, co nás těší? O těchto a dalších otázkách diskutujeme s autorem nově vydané knihy o změnách klimatu, která se více než na popis těchto změn zaměřuje na možnosti jejich řešení a přináší řadu konkrétních tipů, co můžeme jako společnost i jako jednotlivci dělat, abychom změny klimatu zastavili.

# data[].attributes.headline
K jakým cílům učení směřovat s různě starými žáky?

# data[].attributes.subject
K jakým cílům učení směřovat s různě starými žáky?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Autor/ka: Petr DanišPoslední úprava: 24. 5. 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
K jakým cílům učení směřovat s různě starými žáky? – Učím o klimatu

# data[].attributes.attachment_link.description
Pokud si kladete otázku, co všechno by měli umět žáci v určitém věku, aby změně klimatu porozuměli na základní úrovni a zároveň hledáte cesty, kudy je dál…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hana

Ahoj, tady je podcast 2050...

Petr

Ahoj, a tady je Nenásilný podcast.

Petr

A tuhle epizodu děláme společně.

Pro posluchače Nenásilného podcastu je potřeba zmínit, že podcast 2050 se zabývá změnami klimatu a ten hlas, který už jste slyšeli, patří jeho moderátorce Hance Tesák Vrtala.

Hana

No a pro posluchače podcastu 2050 je potřeba si představit hlas, který z něj neznáte. Dneska se s námi na epizodě podílí Petr Sucháček, facilitátor a lektor nenásilné komunikace, a tuto epizodu děláme společně ze dvou důvodů: jednak proto, že jsme si chtěli přizvat expertizu ze světa nenásilné komunikace, a druhak taky proto, že oba podcasty mají společného jednoho z moderátorů a spolutvůrců, a tím není nikdo jiný než můj parťák Petr Holík.

Petr

No, a hlavně v obou dvou podcastech jsme se dostali do fáze, že toto je šedesátá třetí epizoda, a to mi přijde, že je skoro něco jako vesmírné znamení, a tím pádem se tohle prostě muselo stát.

Hana

Dnešní epizoda bude hodně o tom, jak se o změně klimatu bavit s blízkými lidmi, ať už je to vaše rodina, nebo jsou to přátelé nebo třeba kolegové. Zároveň je možné, že téma změny klimatu zažíváte i v jiných rolích. Třeba jste učitel, který o změně klimatu musí učit, nebo vedete firmu, která nějakým způsobem tohle téma zrovna řeší. Nebo například jste novinář, který o tom tématu mluví, píše, komunikuje. No, a my tady dneska nebudeme dávat tipy na to, jak o změně klimatu přednášet, učit nebo třeba vyjednávat, ale spíš se zaměříme na to, jak se dá o klimatu bavit u rodinné večeře tak, abychom se navzájem slyšeli, pochopili a ta naše diskuze byla spíš sbližující než rozdělující. Možná zažíváte konverzace, které začínají větou, jako je třeba tato.

Hlas

To bych teda chtěl vidět, jak mě ten elektromobil doveze do Chorvatska. A ty baterie jsou stejně nelogické a není na ně dost minerálů.

Hana

Nebo třeba tato.

Hlas

Naše děti nebudou mít kde žít. Životní prostředí v Česku stejně nikoho nezajímá.

Petr

No, nebo zažíváte třeba i méně extrémní a třeba i konstruktivní konverzace s blízkými lidmi. No a my s Petrem Sucháčkem se v této epizodě jednak snažíme dávat tipy a ukazovat principy, jak v těch konverzacích dobře navigovat, aby byly konstruktivní.

A spíše sbližující než rozdělující, a zároveň to ukazujeme na příkladech naší autentické konverzace na klimatická témata. A ta naše ukázková konverzace, to chci říct takhle, zase do začátku, je prostě naše, my jsme se o tom normálně autenticky bavili, takže možná ty vaše konverzace budou vypadat hodně jinak, protože se budete bavit s jinými lidmi, ale i tak máme za to, že ty principy, které na té naší konverzaci ukazujeme, můžou být užitečné napříč různými typy konverzací s různými lidmi v různých situacích.

Já se přiznám, že jsem se na tuhle epizodu hodně těšil, tady kvůli tomu nápadu udělat prostě featuring a spojenou epizodu, a musím na tebe, Péťo, prozradit, že jsi náš věrný posluchač, takže tímto ti děkuji, a rád bych nechal tvoje posluchačství jako inspiraci pro všechny ostatní, aby taky poslouchali podcast 2050.

Petr

Buďte taky jako já.

Petr

Buďte jako Petr. Hele, vlastně, než se vůbec pustíme do nějakých typů nebo přemýšlení nad tím, jak teda komunikovat o klimatu nebo vůbec o těžkých tématech s blízkými lidmi, jaký máš k tomu vlastně vztah? Ty, když ti řeknu změna klimatu, případně nějaká environmentální krize a tyhlety věci?

Petr

Já mám několik typů vztahů, vlastně k tomu jeden je hodně fanouškovský, tak jak poslouchám 2050, tak pro mě celé to téma je důležité, nějak s ním žiju a zároveň se jím nezabývám. A já to tak mám vlastně ve více oblastech života. Mě zajímá hodně věcí, ale nemám tolik energie, abych se všemu věnoval nebo do všeho jako kafral nějak detailněji, tak já mám rád. A i tím, že ty prostě děláš 2050 a Ondráš prostě ho znám 12, 15 let, protože jsme se potkali na začátku mojí lektorské cesty a on na ní dlouho byl, tak vlastně sleduju i jeho projekty. Tak pro mě to je jako, jednak je to pro mě spojené s lidmi a pak ale nejenom třeba s 20, 50, ale i s AMO a s dalšími organizacemi, že vlastně jako rád sleduju ty výstupy, vlastně rád vedu trochu takový jako amatérsky poučené diskuze, že jako když to někde je opravdu téma, tak se snažím jako přinášet takové ty věci.

A díky vám to je jako, vlastně, vlastně mnou proteče něco, co jsem někde zachytil. Nevystupuju z pozice nějakého experta, vlastně bych si neřekl, že vlastně něco o tom reálně vím, ale díky těm inspiracím mám třeba takové myšlenky, jako, jak nad tím přemýšlet, jo, a to mám hrozně často, to mám z vašich epizod, protože nějaké věci mě nenapadnou, jo, a vždycky mě baví prostě a tak, kolik tam prostě fotovoltaika udělá?

A já si řeknu: „No, hele, tak na to data někde jsou. Já je nevím, ale vím, že jsou, a to je a víš, kam se podívat." Přesně tak, přesně tak, takže to je můj vztah a jako čistě poslední vztah je takový úplně jako bazálně lidský, půdní, jo, jako že já jsem prostě na Valašsku, jsem tam nějak spojený s tou přírodou, vidím tam nějaké změny, dotýkají se mě kůrovcové kalamity, když jezdím kolem Jihlavy, tak jsem jako, fakt se mi to lidsky dotýká. Teď jsem měl pár možností facilitovat setkání mezi ekology a zemědělci na jižní Moravě. Kolem toho, jak v těch obcích, protože tam je velké téma sucho a zároveň tam je velké téma, jako co s tím?

A teď na té fakt detailní úrovni, protože začínáš zjišťovat, že je fakt rozdíl obec vedle obce, jestli tu půdu vlastní někdo místní, anebo ne. Jaké názory na klima, což je dnešní téma epizody, ti lidi mají? A co pomáhá pak těm diskuzím a tak? A mně se to jako hluboce dotýká a vlastně mě někdy dokáže to jako hluboce nasrat, když slyším člověka, který vlastně, když s tím něco dělá, ale skrz nějaké jako svoje jako zabedněné a teď jako schválně používám tyhle termíny, že vlastně třeba ta data nezná, jo, že vlastně vychází z nějakého, jako vždycky se dělalo jako vždycky, takže prostě mi to tak bude dělat zase, a tak se mě to jako dotýká na téhle úrovni, jako, jak procházím tou krajinou, jak vidím, co umí, co neumí a jako trochu vidím do budoucna, no, tak furt ještě jsem docela mladý, se tak považuju, tak vlastně bych si přál se furt projít lesem a dát si meruňku z jižní Moravy a od tety z Valtic mít víno.

Petr

No jo, tak díky za tohle sdílení a zároveň díky, že sis přijal pozvání do tohoto společného projektu. Mám z toho radost.

Petr

Já se cítím trochu, to jako že nevím, jestli jsem na správném místě. Ale to zjistíme.

Hana

Rámec pro tuto epizodu vychází z metody nenásilné komunikace. Kdyby vás o ní zajímalo víc, tak si určitě poslechněte Nenásilný podcast. No a v této metodě existuje struktura tzv. čtyřech kroků, o kterých kluci budou víc mluvit, kdyby se stali o podrobnější vhled do toho, co přesně všechno tyto čtyři kroky obnáší, tak si určitě můžete pustit epizodu s pořadovým číslem 45 Nenásilného podcastu. No a teď už pojďme na první krok a tím i na první typ k tomu, jak mluvit o klimatu s blízkými lidmi.

Petr

Ve výkladu nenásilné komunikace, jak bylo zmíněno, existují čtyři kroky, a tyto čtyři kroky nabízejí vlastně zajímavé tipy, jak se bavit i třeba o klimatu. Ten první, který se v té čisté teorii jmenuje pozorování, mi přijde vlastně podstatný v tom, že je užitečné diskuze kotvit k něčemu, ať už jsou to nějaká data, fakta, věci, které třeba oba dva vidíme, slyšíme, zažili jsme, můžeme se jich dotknout, můžeme na ně ukázat, protože to pak nám pomůže se na něčem shodnout, jako odrazit se v té diskuzi od něčeho pevného.

No, a to, co bychom chtěli chviličku jako trošku rozebrat v kontextu toho, když si představíme, že si povídáte s někým blízkým o klimatu, tak opravdu stojí za to jako používat něco, čemu říkáme konverzační kotva, něco, k čemu tu konverzaci můžete kotvit, ono to může být nějaká grafika, může to být nějaká fotka, může to být nějaký článek, který si oba přečtete a pak se od něj odrazíte. A říkali jsme si tady s Petrem, že bychom to chtěli trošku zkusit, jakože jak to schválně bude vypadat, no a pojďme si teda zkusit jako první krok, jo. Hele, když se tě zeptám takhle bez konverzační kotvy, jo? Co si myslíš o emisích skleníkových plynů v České republice? Jak to vidíš?

Petr

Vidím to tak, že to je v poslední době téma, o kterém se mluví čím dál tím více. Vidím to tak, že to téma postupuje, takže si myslím, že se to i trochu zlepšuje. A když se to nezlepšuje, tak se na to více poukazuje, než se historicky dělo. Zároveň mám dojem, že to jde dost pomalým směrem, že to jakoby není jenom takové jednoduché jako „zlepšujeme se a budeme se zlepšovat a dosáhneme cílů, ke kterým jsme se zavázali". Ale tak to vidím.

Petr

Hele, schválně. Mám chuť si zahrát s tou konverzační kotvou. Já jsem tady vytiskl dvě grafiky z webu Fakta o klimatu, jedna z nich se jmenuje Emise skleníkových plynů ČR a druhá Emise skleníkových plynů v EU. My je dáme do popisu epizody, takže si s ní můžete taky mrknout. Hele, zkusme to teďka s tímhle, jo, když si jenom vezmeš ty dvě grafiky. Chvilku na ně budeš koukat, tak co máš vlastně chuť k tomu říct? Nebo co tě s tím jako napadá?

Petr

Jako první věc, co mi, co mi bouchne do očí, aniž bych vlastně cokoliv dalšího řešil, je, jak moc se liší podíl těch jednotlivých složek na tom, na tom celkovém mixu těch skleníkových plynů, že když se dívám na Evropskou unii, tak výroba elektřiny a tepla má 20 %, kdežto v České republice je to 33 %. Tak to je pro mě fakt razantní rozdíl a stejně tak, když se podívám na zemědělství, které zas naopak v České republice má 7 %, nebo jsem celá šest, a v Evropské unii téměř 13, tak je to zase jako pro mě hodně velký rozdíl. Vidím teď vlastně, když se na to dívám déle, trochu, že i doprava, jako že ten mix vlastně, že ta Česká republika v tomhle tomu průměru hodně neodpovídá, jo, kromě průmyslu, který je vlastně podobný v Evropě i u nás, tak jsme v něčem jako mimo průměrný, jo, že vlastně tím pádem.

Petr

Jo, v České republice, to, co je na těch grafech vidět, je, že u nás mnohem více procent zabírá výroba elektřiny a tepla, jakože máme, máme vlastně docela špinavou energetiku oproti evropskému průměru.

Hele, napadají tě nad tím nějaké otázky, když se tak díváš na ty grafy jako něco, co si říkáš, o čem bys měl chuť se bavit nebo na co by ses měl chuť doptávat, když to vidíš?

Petr

No, jako jedna z věcí, hned vlastně, když navážu na tebe, tak vlastně by mě dost zajímalo, jak se teda vyrábí elektřina a teplo v Evropě. Standardně, když průměrně je to 20 a my máme 33, jo, tak to je jakoby to je jedna věc, a druhá věc, která mě tu napadá, je hodně spojená potom s tím, když vidím, že emisí skleníkových plynů v České republice je 119 megatun a v celé Evropě je to 3 500 megatun. Tak vlastně by mě zajímala otázka, jaký emitent v rámci Evropy jsme, jo, že vlastně, když vidím ty dvě čísla, tak si říkám, hele, tak to, že máme ten mix nějak poskládaný jinak, než je průměr Evropy, tak by mě vlastně ještě zajímalo, a je to jako dobře, je to špatně, nebo jako jsme velký emitent na to, jako jsme země, nebo jsme malý emitent, tak to je něco, co by mě zajímalo nad tím.

Petr

Super, díky za tenhle experiment. Jakože a vlastně mám chuť trochu k tomu komentovat. Poď se k tomu přidat. Jakože, tohle je typicky konverzační. Kotvy dělají, že v té první fázi jsem ti, co si myslíš, tak si říkal tak trochu: „Hele, asi se toho děje málo a nějak toho je jako dost, ale nějak si to zlepšuje," a tak. A vlastně to, co udělá ta konverzační kotva, je, že si kladeš mnohem konkrétnější otázky, což mi přišlo jako relevantní. Tak teda, jak si stojíme v porovnání s tou Evropou a proč tady máme, jak se teda vyrábí elektřina v Evropě a jak u nás, když tam je nějaký rozdíl.

Petr

Je to pro mě úplně a zase jako, když se vrátím do té nenásilkové jako expertizy, a tady se podíváme na ty kotvy, tak se vyhneme tomu, že jeden ovoce a druhý o koze, jo, jako že najednou vycházíme jakoby ze stejných dat, čumíme do stejného papíru, ale stejně tak i ten článek nebo další věci, a je to přesně ta společná půda.

A je to pro mě i vlastně pohodlnější, ta konverzace, protože mít na něco takovýhleho názor je vlastně, já bych musel hrozně moc vědět, jo, víš, jako že když to jako koukat se umím, koukat se umím, nebo umím si přečíst článek a vlastně z něho abstrahovat nějaké věci, tak je to možná jako fokusovanější, ta diskuze nebo ten dialog, a tím pádem je jako větší šance, že ho udržíme jako v rámci nějakých hranic, že to nebude fakt jako emise. A najednou od Aše po prostě tady Valašské Klobouky.

Petr

Líp si dát jako zacílit, o čem se budem bavit.

Petr

Jo, že to není tak, jako asociativně, prostě jenom na sebe navazovat. No jo, auta, no jo, ale vždyť ledničky, no jo, ale vlastně ty freony, no jo, ale vlastně hnůj, víš, že takový, jo, což mám dojem, že takhle to docela často potkávám v takový tý jako neukotvený konverzaci nikde, no jo.

Petr

To je vlastně zajímavá věc, co říkáš, že jsem si uvědomil. Nejenom, že ta Kotva nám pomůže ukázat si nějakou realitu, nad kterou se spolu můžeme bavit, ale zároveň nás kotví k tomu tématu, že nás udržuje on point, nebo jak bych řekl, že to právě často taky, jo, i třeba, když jsem se bavil s nějakými sociology, co dělají třeba fokusované focus skupiny, jak jsem říkal, focus groups, tak často, když se o tom právě baví bez nějaké kotvy, tak to je tak, že třeba padne jedna věta, jeden názor a pak už za to někdo vytáhne, no jo, ale ty traktory, jo, že vlastně je hrozně těžké udržet tu diskuzi u jednoho tématu a tohle to vlastně může pomoct.

Petr

Já chci přidat jednu z těch věcí, co máme z těch facilitací, ekologové, zemědělci, starostové, a je to trochu vtipné to sledovat, protože to, o čem se tu bavíme, se dá dobře ilustrovat na tom, co se tam dělo. Protože když ekologové představovali možná krajinná opatření, což je přesně taková ta abstraktní diskuze, jako mohly by tady být větrolamy, mohly by tady být tůně, jo, a jako že to existuje, tak velmi rychle to vedlo k nějakému buď souhlasu nebo nesouhlasu, ale jako bůhví s čím, jako že ty nevíš, jestli to je.

Máme s tím nějakou historickou zkušenost, a proto, anebo je to apriorně „jsem proti všemu"? Tohle trvalo hodinu a čtvrt. A pak se stala ta fáze setkání, kdy se vytáhla mapa toho území, fakt jako mapa, teď ti lidi se zvedli a přestali mluvit o těch jako svých názorech, které bůhví kde vzali, začali se dívat do té mapy a najednou říkali: „Hele, ty tady máš, Franto, prostě ty tady máš úplně vysušený," a Franta říká: „No, to mám, tak to jsem nevěděl, tak tady by ten větrolam možná šel, ne?"

Vždyť tady to je na obecním, starosta říká jasně, to vyšlo, obec o to stojí najednou, jakmile to nad tou mapou s fixou, tak lidi se umí jako mnohem lépe domluvit na věcech, anebo se neshodnou, ale jako je to přesně, jak říká, že to on point, je to v té mapě a je to kotva, najednou tam přestanou lítat takový ty hlášky typu „Před osmdesátým devátým se hnojilo a nikomu to nevadilo a teď se hnojí a vadí to," přičemž to o tom vůbec nebylo, ale nemá to kotvu. Přesně tak. A ty výsledky byly efektivnější, rychlejší a konsenzuálnější, protože ti lidi najednou viděli, do čeho to kotví, kotví to do té mapy.

Petr

Je to dobrá reklama, takže pravda, pokud chcete efektivnější, rychlejší a konsenzuálnější diskuze o klimatu, používejte konverzační kotvy, a já bych to možná uzavřel tím, že kdybyste nevěděli, co použít jako kotvu, tak dovolím si udělat reklamu prostě na web, fakta o klimatu, jako je něco, na co si můžete vytisknout grafiku, tak, jak jsem to udělal já dneska, můžete si vytisknout článek, podívat se na něj a prostě je to nějaký obrázek, nad kterým se dá bavit. Za to díky za to sdílení zkušeností.

Druhá kapitola, kterou jsme se inspirovali v nenásilné komunikaci, kde ten druhý krok jsou pocity, tak tady já bych to trošku přeložil nebo rozšířil do toho, hele. Když se bavíte na těžkých věcech, jako je třeba klimatická změna, buďme v tom osobní, buďte osobní.

Mám totiž tu zkušenost, že když se lidé baví o prožívání, o tom, jak cítí, co s tím mají spojené, se zážitky, tak je to vlastně docela sbližuje. Naproti tomu, když se lidé baví o názorech, o tom, jaké argumenty mají pro nebo proti něčemu, tak to má tendenci lidi docela oddalovat, a to neznamená, že jedna ta konverzace je lepší než druhá, ale možná, když budete mít dojem, že jste hodně daleko, tak můžete přimíchat tu jednu. A to, co bych teď chtěl, je zase tady s Petrem ukázat takovou triádu konverzací, jak ta konverzace může být jiná v závislosti na tom, jestli se bavíme buď o názorech, nebo se bavíme o zkušenostech s tím daným tématem, anebo se bavíme o prožívání, které okolo toho tématu máme. No, a to téma, které bych si vybral, ať jsme trochu kontroverzní.

Je hele, tady v médiích to bylo, každý to asi zachytil. A dokonce už je to i schválený zákaz výroby aut s motorem, který produkuje CO2, to je nakonec ta poslední varianta. Často se o tom v médiích mluvilo, zákaz výroby, výroby nových aut se spalovacím motorem. Něco takového to nakonec neprošlo v té podobě, ale to je trochu jedno. Tak jo, tak ukážeme si tři rychlé sehrávky a potom se o tom pobavíme, jako co to vlastně dělá. Takže krok číslo jedna, když se o tomhle tématu bavíme na úrovni.

Hele, Petře, zákaz spalovacích motorů. Co si to myslíš?

Petr

Hele, já jsem v zásadě pro, mně se to líbí. Ono to pro to klima bude důležité a já si myslím, že lidé by měli začít rychle a takhle i trochu pod tlakem měnit ty své návyky.

Petr

Zároveň si myslím, že jako je důležitá nějaká svobodná vůle nebo jakoby proč jo? Máme tady demokracii. Já si myslím, že to by se mělo prostě respektovat, že nikdo by neměl nikoho do ničeho nutit a neříkám, že to není potřeba. To možná jako nějak potřeba je, ale zároveň jsem slyšel, že to i s tou ekologií není zas tak slavné, a proto si prostě nevím, no, byl bych jako opatrnější. V tom.

Petr

Zároveň demokracie nejsou jen práva, ale jsou to i povinnosti. Já si myslím, že jako dobrovolně to tímto tempem jako nestihneme. A je běžné, že platíš daně a taky sis to nevybral a taky tam není svobodná volba, tak tady prostě holt akorát budeš mít jiné auto.

Petr

Takže kdybys prostě nutil lidi do toho, ať prostě jako nařídil to z vrchu, to je ten tvůj pohled.

Petr

Nevadí mi to nijak, jako běžné věci se nařizují z vrchu. Tohle fakt dává smysl, prostě to klima to potřebuje.

Petr

Ale zároveň, jako když se nařizuje, jako když máš vybrat, které věci nařídit, tak chápu, že to je třeba ve zdravotnictví nebo národní bezpečnosti nebo něco takového, ale tohle podle mě je jako nebezpečná věc, nařizování, že prostě to už je na úrovni, kde si prostě myslím, že lidé mají mít nějaké svobody.

Petr

Můžou mít svobodu auto nemít, anebo pak mít auto s nespalovacím motorem?

Petr

Tak jo, tak to byla sehrávka číslo jedna. Díky moc, hele. Pojďme si zkusit, jak by mohla vypadat konverzace na podobné téma, kdybychom se místo názorů bavili o našich osobních zkušenostech s tím, jako přechodem k elektromobilitě, případně zákazu spalovacích motorů.

Hele, Petře, máš s tím nějaké zkušenosti spojené? Co se týká, jako, nevím, spalovacích motorů versus elektroauta.

Petr

Moje osobní zkušenost je taková, že teďka jezdím autem víc, protože víc workshopů po republice a ne všude je to dostupné, a všímám si, že elektroaut je čím dál víc jako dálnice okolí Prahy a velkých měst a zároveň ta moje zkušenost.

Nebo já vlastně mám trochu obavu, kdybychom chtěli s elektroauty pracovat hodně, tak já jsem z malé vesnice na Valašsku a tam jednak nejsou žádné elektro nabíječky, jednak lidé tam jako nějak moc nevydělávají a hlavně do té práce fakt potřebují dojíždět a MHD tam jako moc nefunguje, tam nejsou busy, vlaky, takže jsi na to auto hodně odkázaný.

No, je to pro mě vlastně v tomhle trochu kontroverzní téma, protože já tomu vlastně dost fandím, to je ta moje, jako vlastně i vidím, že to funguje, protože čím dál víc těch aut je, čím víc nabíječek vidím a tak a zároveň si trochu říkám, jestli nepřehlížíme tady ty oblasti, ze kterých zrovna já jsem, jo, fakt mám vlastně obavu, co ti moji vrstevníci, co dojíždějí za tou prací.

Mluvčí 13

Jak to máš ty?

Petr

Teď přemýšlím nad vlastně tou tvou zkušeností z té malé vesnice, že to je něco, co já vlastně nemám, já jsem vyrůstal celý život v Brně, takže tohle vlastně nevidím vlastně jako nejnovější zkušenost, kterou mám. Měli jsme půjčený jako na vyzkoušení ENYAQ, což je elektromobil od Škodovky, a jeli jsme s tím z Brna do Orlických hor na dovolenou.

A jako jednak se to řídí pěkně, ale říkám si, každé moderní auto se asi řídí pěkně, já jsem moderní auto nikdy neměl a bylo to pro mě poprvé, co jsem vůbec jel automatem, takže to samo o sobě bylo jako zajímavé a mluví se občas o nějaké range anxiety, jako že strach z dojezdu, tak to jsem trochu cítil, když jsme prostě, když jsem věděl, že jedu na místo, kde není nabíječka, právě, že dojedu na tu chatu, kde máme tu dovolenou, a teď nechci tam dojet s pěti procenty baterie, že jo, tak jsem po cestě tam měl přes strach, když jsme na to šlápli do kopečka a hned mi ubylo 2 %, tak to bylo jako wow zajímavé, dokonce jsem si říkal, že mě možná víc stresuje to, že to ubývá po procentech, když máš nádrž prostě s naftou, tak máš tak zhruba čtvrtinu, ale když vidíš, že z 24 % na 22 % to prostě jde, tak to už sakra, to je zkušenost a vlastně to mě víceméně překvapilo, jako pozitivně bylo.

Že vlastně i v těch Orličkách ty nabíječky jakoby jsou, akorát je to trochu mě to přišlo, že to chce jako jiný mindset. Jak přemýšlím nad tím cestováním, že jsme jako, když jsme si říkali, jo, tak po výletě zajdeme na oběd, tak jsme prostě šli na oběd tam, kde nabíječka, jo, a za hodinu nám to tu baterku dobylo, takže to jako bylo úplně v pohodě, ale ta moje zkušenost je, že to chce jako změnit přístup, že to není jako někdy někde natankuju, ale je to o tom všude tam, kde jsem, tak to auto má být zapojené, jo, a vlastně jakoby to součástí té cesty mě to přišlo, že je potřeba, aby to bylo jako vyhledávat, to jsem.

Petr

Si chtěl říct, že to vlastně nějak jako ovlivňuje to, jako, jaké volby dělá, že jo, tam, kde je nabíječka, ne tam, kde ukazuje gastromapa Lukáše Hejlíka.

Petr

Jo, což je ale zároveň i trochu škoda, že třeba my bysme v té hospodě vůbec nebyli, kdybysme nejeli tam, kde je nabíječka, takže jsem si všiml, jak to ovlivňuje i třeba plánování toho výletu.

Tohle bylo bavení se o zkušenostech, zkusíme ukázat ještě jeden roh toho trojúhelníku - názory, zkušenosti, prožívání -, jak by to mohlo vypadat, když se bavíme o tom, jak tohle téma prožíváme.

Hele, Petře, elektromobily versus spalovací motory. Má přijít k nějakému výraznému omezování, nebo se tam aspoň politicky teď směřuje? Co se v tobě děje, když se toho tématu dotýkáš, nebo když nad tím přemýšlíš?

Petr

No, já to mám vlastně čerstvě za sebou, já jsem teďka nedávno se rozhodoval, jak, protože jsem chtěl koupit nové auto a vlastně jsme to řešili se ženou, jako že jsme hodně zvažovali.

Jakože, jak jsem říkal, vztah můj k ekologii je takový, že to srdíčko mám a vlastně tomu tématu fandím a chci mu přispívat, a zároveň mám rád nějakou svobodu v tom právě nemuset volit, jestli na workshop pojedu jenom tam, kde je nabíječka, tak jsme nakonec zvolili spalovací auto. A bylo to náročné, bylo to.

Petr

V čem to bylo náročný, protože tebe nebo jakoby.

Petr

No, hrozně jako. Jednak jsme měli trochu strach, jestli udělám dobrou volbu, jo, a jestli ta dobrá volba je jako právě klima nebo to pohodlí vlastně, kterou z těch nějakých hodnot trošku.

Jako upřednostnit, anebo jestli vůbec musíme tuhle volbu udělat, jestli už existuje něco, co by nás těchto volby zbavilo a bylo by to i to, i to, tak to byla jedna věc.

Druhá věc, která kolem toho je, že prostě to je. No, mám tam takový trochu, takový gild, víš, jako takový trochu, tak potřebuju to auto, potřebuju ho osobně vlastnit, je to jako něco, co bez čeho se jako neobejdu. Já vím, že to je jako standard, ale jako to mě tak jako nezajímá v životě.

Bylo tam hodně rozpolcení, bylo to hodně nějakého trápení a zabralo to tři čtvrtě roku, než jsme celý ten proces udělali, a bylo to náročné, bylo to hodně zvažování, hodně rozhovorů, hodně zjišťování, hodně nejistot kolem toho. Vlastně se vracím, i pro mě je celé to téma fakt dost spojené s nějakou, jako, s nějakým tématem férovosti nebo nějaké spravedlnosti.

Vlastně v tom, jestli to na všechny lidi třeba v republice dopadne stejně, i podle těch lokalit, jak jsme se bavili už předtím. Jasně, tak to je ono.

Petr

Jako, že aby ta změna byla fér. Pro tebe důležitý.

Petr

Co ty?

Petr

Nějak cítím, nebo takhle jakoby. Obecně příroda a její obnova a vytváření vztahu k přírodě je pro mě prostě hrozně důležité, a nějak tak dělám podcast o klimatu a tak dál, takže jakoby to je jako velký motor pro mě. Jakože hodně mě bolí to, co dělá vlastně i ten důraz na automobilovou dopravu třeba v krajině, že prostě dálnice znamená, to je horší, než by tam byla řeka, jako prostě přesto se nedostaneš, co pak? Když seš zvíře, jakože.

Tak tady bych byl hodně jako pro nějaký alternativy.

Zároveň jsem jako, zároveň mám nějaký jako sentiment, jakože já třeba jezdím na motorce samozřejmě se spalovacím motorem v tuhle chvíli, mám to jako fakt rád. A ještě mám takovou tu jako motorku prostě designově ze sedmdesátých let, jo, a k tomu ty hadry prostě retro a jakože.

A opravdu mám, vnímám v tom nějakou krásu, nebo se mi fakt třeba líbí stará auta, jako jo.

Prostě Volkswagen T3, prostě to jsou osmdesátky, tuším, tak prostě tu dodávku bych chtěl mít, to je prostě tak hezký a jak to jako je, no a zároveň ty emise tam budou jako hrozný, že jo, ale prostě fakt, fakt mě to přijde jako něčím krásný.

Petr

Je takový, že v tom cítím takovou tu svobodu a takové to sebevyjádření, skrz to, že si vezmeš ty staré hadry, sedneš na tu motorku a prostě jedeš.

Petr

A ještě v kontrastu třeba s nějakými těmi elektromobily, nabíječkami a tak, jak jsme se bavili.

Tak. Vlastně mě to jako přitahuje, když si představím, že mám tu starou dodávku, takže si prostě vezmu ty čtyři kanystry té nafty a můžu prostě do hor a o nikoho se nestarat. Jsem nezávislý vlastně, jako, že to je hrozně hezký jako nemuset právě řešit, kde co nabiju, ale prostě na týden někam vyrazit a být v pohodě a svobodný, tak to se mi na tom jako, to je pro mě hrozně lákavé.

Tak to byly tři takové naše pokusy o konverzace, ty takové sehrávky, když jsme se bavili víc o názorech, víc o zkušenostech a víc o prožívání. Ale co si z toho tak jako bereš? Co ti, co ti přišlo? Proč je to? Proč jsou v tom ty rozdíly? Nebo v čem jsou pro tebe ty rozdíly? Když se ohlédneš za těmi posledními pěti minutami, kdy jsme si o tom povídali v různých módech.

Petr

Vrací mě to trochu na začátek. Jednak, jak jsi říkal, to mluvení o těch názorech má jako polarizující energii a jako ne nutně, ale vlastně dost často, jakože to je to pro mě přesně, jako když řekneš prostě, hele, já si myslím, že by to jako nemělo být, že lidi mají mít svobodnou volbu, tak mě okamžitě prostě ten můj mozek jako vystřelí, no, ale to má hranice, jo, že to je vlastně.

Petr

Taková ta argumentační válka jako.

Petr

A hlavně to přijde trochu zvláštní, že já ti někdy nemusím moc poslouchat nebo nevím, jaký byl ten tvůj zážitek z toho, já už ty argumenty mám a já jenom vlastně trochu počkám, až přestaneš mluvit, a jenom tě vysypu, a jako nějak si půjčím nějaká tvoje slova, abych to jako v té konverzaci navázal, že já vlastně nepotřebuju moc chápat tvoji perspektivu, protože já už mám svou a ten názor trochu hotový, tak ho jako jenom předložím ve správný moment, ve správné formě, aby to jako vypadalo dobře.

Petr

Víš, co pro mě bylo zajímavé na úrovni fakt toho zážitku z té konverzace? Já jsem vlastně, když jsi mluvil, tak se neměl tak moc, jako poslouchal jsem, co říkáš, ale hrozně jsem přemýšlel nad tím, co jsem k tomu kde slyšel, co bych k tomu mohl říct.

Petr

Já jsem podobně, že jako.

Petr

OK, tak co jsem ještě slyšel za argument, který bych mu na to mohl říct.

Petr

Což mě to neodvádí od té konverzace tady a teď, když nad tím přemýšlím.

Petr

No, hlavně od toho jako to není naladění, kde se jako můžeme nějak jako potkat nebo jako to není naladění, kde máme k sobě jako vstřícnost investigovat pohled toho druhého.

Petr

Je to těžký, na týhle úrovni.

Petr

Je to skoro nemožné, že jo, já už ten, jo. Pokud ty názory nejsou totožné, což by nemělo smysl, celá ta konverzace, tak v tu chvíli jako vlastně já, když přemýšlím, co ti k tomu ještě řeknu, tak moc nepřemýšlím, odkud, z jakého místa ty tvoje jako názory vycházejí.

Petr

Co další konverzace, zkušenosti nebo prožívání?

Petr

Pro mě byly ty zkušenosti hrozně zajímavé, to byla vlastně takovéhle typy konverzací vedu spíš méně než více a vlastně mám dojem, že by mi to v životě prospělo a klimatu by to taky možná prospělo, protože.

Pro mě je fakt užitečné slyšet, o co se opíráš, případně ten názor, víš, odkud se to bere, že to je něco, co jsem zachytil z éteru, a tak prostě jenom opakuji slova mých oblíbených influencerů, anebo jsem fakt tím nějak jel a musel jsem si volit ze tří restaurací, a to si pak říkám, no, to je pak ale jiný přístup. Toto já pak rozumím mnohem s větší vstřícností, pak slyším tvé další argumenty a názory a vlastně to pro mě bylo dost zajímavé si říct, kde se vzala moje přesvědčení o nějakých věcech.

Petr

Jo, pro mě to bylo, když sis začal mluvit o realitě té vesnice, ze které vlastně pocházíš, že to bylo jako, aha, vlastně to je hrozně moc tohle, že já najednou vím, jaký svět ty s tím tématem přicházíš, že, že už vím, že to není z Twitteru, ale je to fakt z toho, jo, aha, ty znáš asi hodně lidí, kteří prostě dojíždějí denně do práce brzo ráno ve chvíli, kdy tam jede autobus třikrát za den, tak to se buď musí dělat něco s tím autobusem, aby tam jezdil dost, anebo fakt potřebuješ to auto, tak to je cenné.

Petr

Jo, jo, a dává ti to perspektivu toho, jako třeba zrovna to, co teď řekl, jako něco se musí stát s tím autobusem, a já si říkám, no, to je tam úplně, trochu nerealistické, ty lidi tam nebo politické, jo, a jako, že vlastně to strašně dobré se o tom bavit dál, trochu. Je to pro mě konverzační kotva, jo.

Petr

Vlastně.

Co to prožívání?

Petr

No, tam se to stává hrozně osobní, jakože tam to pro mě, tam vůbec nemám touhu ti argumentovat, já nevím, proč bych chtěl argumentovat k tomu, co ty kolem toho máš. Vlastně jsem tomu rád svědkem a vlastně rád jenom se dívám, jak jinak to třeba můžou mít ještě lidi, jo, ale jakoby tam to fakt čistě osobní, jako že mě to přijde, že to je hrozně osobní, jako že to je a má to pro mě přitažlivou sílu, jakože já vlastně na té úrovni toho prožívání se s tím dokážu hodně spojit, přestože nemám žádnou motorku a nemám tuhle vášeň pro staré dodávky, tak si říkám jez, tak tomu fakt rozumím. Co to je jako, to si dovedu představit, jaké to je, jako, jaké to je jako nabíjející, mít tu možnost se schovat prostě před světem, tak tam je to pro mě hodně spojující.

Petr

Já se přiznám, že jsem trochu zapomněl vlastně na to téma, nebo že jsme to vykopli do toho jako nějaké politické rozhodnutí vlastně, no, jako pak to bylo mnohem víc kámošské, jako sdílení něčeho.

Vlastně bylo i pro mě. Jako.

Petr

Vlastně to bylo veskrze příjemné v něčem, jako že se jako napojit na něco, co je v tom, ve mně živí, i když třeba jako názorově si říkám, jo, tak asi není rozumné, aby všichni měli Volkswagen T3, prostě, abychom všichni měli, jo, ale jako.

Být v kontaktu s tím, co je na tom krásný.

Vlastně mě to i nějak jako uklidňuje pak v tom, že je vlastně v pohodě mít jiný názor na elektromobilitu, když jako vidím, že to pochází z něčeho veskrze lidského, že to nepochází z toho, že mi je něco ukradené, ale že to pochází z toho, hej, já jsem fakt do něčeho trochu jako zamilovaný a fakt vášnivý okolo nějakého starého auta.

Petr

Pro mě to bylo celé v něčem jemnější, ale i já sám jsem byl trochu jemnější. U těch názorů jsem byl jako docela tvrdý, víš, jakože já tě moc nepotřebuju poslouchat, já už to mám, a tady jsem byl fakt jemný. Já jako takový to, že jsem si hodně povzpomínal na ty nejistoty, víš, kolem kterých jsme kolem toho měli. Vlastně říkám, ty vole, to nebylo jednoduché, a tak jsem v tom takový jako možná jemnější jako k sobě, ale tak vlastně pak přesně, jak říkáš, vlastně dokážu pochopit tohle a to, že se pak jako na tom neshodneme. Tak pokud je to v rámci nějakých rozumných mantinelů, tak je to vlastně OK jako, tak to máme jinak.

Petr

Jak kdybych měl tip na závěr tohoto bloku, jak s tím pracovat.

Ale pojďte zkusit v konverzacích.

Zvláště s blízkými lidmi, jako fakt, jako mixovat tenhle ten trojúhelník, jakože je v pohodě se bavit o názorech, samozřejmě o čemkoliv, ale jako zkuste tam přimíchávat zkušenosti nebo to prožívání a často, když se na nějaké z těch úrovní jako s tím druhým nepotkáme, že mám dojem, že hele, tady si nějak nerozumíme, tak já můžu jako vědomě přepnout, jo, a možná se spíš zeptat na to, než začít protiargumentovat, tak se třeba fakt zeptat na otázku, hele, jakou s tím máš osobní zkušenost, jo, nebo jako, hele, a co se v tobě vlastně děje, když o tom mluvíš, to zní, že tě fakt štve, jak to vlastně zajímat se i o ty, řekněme, jako hlubší aspekty toho člověka než jenom jako to, co je v té hlavě.

Petr

No. Myslím si, že ten mix potom má potenciál, buďto se zvýší pravděpodobnost, že se shodneme, nebo že se někde potkáme, anebo že když se rozejdeme s tím, že to každý stejně vidíme jinak, tak se ale nemusíme moc rozejít jako nepřátelé nebo nějací jako oponenti, ale vlastně, vlastně s obohacením o ty zkušenosti, tak si možná říct, a jo, já mám prostě jiné zkušenosti, tak to jako víc. Je to víc lidský člověk než jako hlupák.

Petr

Díky za to.

Petr

V nenásilné komunikaci se o třetím kroku mluví jako o potřebách nebo nějakých hodnotách, nějakých kvalitách, nějakých touhách, zkrátka je to o tom, co je za tím, co je za slovy, co je za tím názorem, z čeho to vychází, a ta naše metoda, se kterou pracujeme, nenásilná komunikace s tím pracuje, takže cokoliv, co člověk říká nebo dělá, je propojené s nějakými jeho potřebami, s nějakými jeho touhami, které jsou vlastně hodně hluboké. Někdy jsou i nevědomé, někdy jsou různě zvnitřněné.

Jak jsme říkali, že mluvení o prožívání nás sbližuje, o názorech oddaluje, tak ta otázka k potřebám by byla, hele, když člověk říká něco, s čím třeba nesouhlasím, tak co je zatím, ale co je zatím opravdu jako lidského, na co já se dokážu napojit, co vlastně dokážu pochopit, to je podle mě hodnota tady tohoto kroku.

Petr

Kdybyste o potřebách chtěli vědět fakt hodně, tak jsme tomu v Nenásilném podcastu věnovali celou epizodu 46, což toto je můj povinný vstup jako product placement a mám za to radost.

A to, když Peťa říká, anebo když říkáme, co zatím je opravdu, tak tím nemyslíme fakt ten racionální argument, ale je to, jako, o jakou hodnotu se teďka snažíš pečovat, když říkáš, že elektromobilita je budoucnost a že ti vlastně vůbec nevadí volit podle toho výlet, tak co tím říkáš vlastně tím, jo? A odkud to vychází? Je to, hele, já se na tom chci podílet, jako, já chci přispět tomu, ať je to co nejlepší, a tohle je cesta, kterou volím já.

Petr

Když se jenom vrátím k těm našim konverzacím, co už jsme tady vlastně vedli, jo, tak jedna z těch potřeb, které vlastně padla u tebe, byla jako nějaká férovost, jakože mám strach, aby to jako nedopadalo různě na různé skupiny lidí v téhle republice. A pokud se nějaká transformace má dít, tak se má dít jako spravedlivě, férově, že já, když se mluvilo o těch svých jako starých dodávkách, tak zase nějaká jako moje potřeba nebo hodnota zatím možná nějaká jako svoboda, volnost nebo vlastně.

Petr

I ta krása, ty jsi je krása, já jsem si, já jsem si to ještě představil, takovou jako harmonii, víš, toho jako, jak to zapadající slunce a v té dodávce, v tom starém oblečení a že to je takové to jako vytržení, takový fakt jako hluboký odpočinek, takové to, jako teď jsem tady sám sebou se svou dodávkou prostě a někdo jiný to zažívá u něčeho jiného, že jo, někdo je takhle sám sebou prostě s rýčem, když prostě ryje zahradu, jo. A to je právě to, proč vlastně má smysl i tady těch jako debatách o klimatu nebo tady těch konverzacích s blízkými má fakt smysl se ponořit na úroveň těch potřeb a podívat se na to, proč na tom záleží.

Petr

A já, kdybych měl dát jako nějaký tip tady k tomu, jako, jak se k tomu dostávat, tak pro mě jako první krok je fakt nějaká vnitřní práce se sebou samým, jako vůbec si uvědomit, že když někdo říká něco, co pro mě není příjemné nebo s čím nesouhlasím, tak opravdu zatím jsou nějaké jako lidské potřeby, nějaké touhy, nějaké hodnoty, kterých se já můžu dotknout a které můžu pochopit.

Když uvedu příklad, tak za tou větou já tady nechci elektromobily. Elektromobily mohou být různé lidské potřeby, může tam být potřeba krásy a volnosti, protože chci svou starou dodávkou jezdit do hor, může tam být potřeba nějaké orientace a nějaké jistoty v tom smyslu. Svět se možná mění moc rychle a já mu teďka nerozumím a nevím, co mám od něj čekat nebo za tou větou. Já tady nechci elektromobily. Někdo k tomu dodává třeba, že stejně je to neekologické, může být potřeba vlastně nějaké efektivity, jako já chci, abych se ty problémy řešili způsobem, který je opravdu řeší a ne, který třeba bude nějak materiálově náročný a nebude efektivní.

Když se nám podaří ty konverzace přesunout na tuhletu úroveň, na to, jaké hodnoty chceme chránit, co chceme zažívat, co je to, co dělá náš život krásný, tak ta konverzace je typicky konstruktivnější a zase, jako bližší lidská, méně prostě na nože.

Ten čtvrtý krok nenásilné komunikace, který si tady trochu půjčujeme proto, abychom ukázali nějaké principy, které nám osobně vlastně pomáhají se bavit s lidmi i o takhle složitých tématech, jako je třeba změna klimatu, se týká.

Toho, jaký je vlastně další krok, jako co, co za tou konverzací má následovat? Co se teď má stát, když se teda o tom bavíme? Sdílíme si tady, ať už naše prožívání, postoje nebo cokoliv.

A to téma, o kterém jsme chtěli mluvit, je tím pádem téma záměru, jako opravdu ujasnit si, než do té konverzace jdu, nebo i když jsem v ní, tak přemýšlet nad tím, jaký záměr já v té konverzaci vlastně mám.

Petr

Je to strašně klíčový pro ty volby, už jenom, jako, že zase jsme se bavili, jestli mám záměr se začít bavit o něčem fokusovaně, no, tak možná donesu konverzační kotvu, jestli mám záměr víc porozumět tvoji pozici, tak se tě zeptám na tvoji zkušenost nebo se zeptám, jak to prožíváš a vlastně ty názory si možná vyslechnu, protože to je pro tebe důležitý, ale jako neoponuju ti proti názorem, ale jdu jako dál. Vlastně tady tou linkou.

Petr

Mě vlastně přijde důležité si fakt jako často uvědomovat, nebo že zvlášť třeba s tou rodinou se mi děje, že někdo, někdo na nějaké rodinné oslavě je prostě nějaký strýček, řekne nějaký prostě názor, který mě jako naštve, vytriggeruje mě a já začnu něco jako mu povídat bez toho, aniž bych byl jako ukotvený v tom, hele, proč já vůbec tuhle konverzaci chci vést a jako fakt možná si i říct, jako je mým záměrem se s tím strýčkem domluvit, proč to vlastně potřebuju, jo.

Je to, že je to jako blízký člověk, který by bylo pro mě příjemné, jako, aby blízcí lidé měli stejný názor jako já, nebo je to možná proto, že jako strýček je novinář a vlastně, kdyby psal do toho automobilového týdeníku s tímto vědomím, tak by možná mohl mít nějaký impakt pozitivní a tam mohou být jako různé věci a někdy zjistím, když prozkoumám svůj záměr i to, že vlastně tam žádný záměr nemám, že to je jenom nějaká moje zautomatizovaná reakce na to, že někdo řekl něco, co se mi nelíbí, a tím pádem si možná můžu říct, hele, já to vlastně nemusím vytahovat, ale ty konverzace možná nechci jít.

Petr

Mně přijde tohle důležité, ten závěr, o kterém hovoří, že díky tomu záměru a díky tomu, že trochu rozumím tomu prožívání svému, tak udělám vědomou volbu a můžu ten záměr případně zveřejnit. Jako můžu říct, hele, strýčku, ty máš, prostě, jsi tady novinář a vlastně jo, já bych byl radši, kdybys o tom psal prostě tak, jak to vnímám já, protože to má oporu třeba v datech. Byl bys ochotný se na to podívat, což jsem tedy dotáhl, jenom, ať v nenásilí se ten čtvrtý krok jmenuje prosba nebo request v originále, a to je právě něco, co nás třeba dovede k lepší konverzaci, protože když jenom tak někdo vypálí blbost a já mu na to řeknu, to je blbost, tak tohle nás nikam nedovede, nejspíš ne rychle.

Petr

A ono často, jako i ti lidi, na které já pak mluvím, tak oni nemají jasno v tom, co já po nich vlastně chci, když to týmu říkám, jo, a hrozně pomůže, jako jim to říct, jo, když fakt tam je ten důvod, hele, jako tady to. Všímám si, že píšeš články a chtěl bych, abys měl podložené daty, tak proto s tebou chci vést tuhle konverzaci, anebo klidně můžu na rovinu říct, hele, vlastně, když jsme v rodině, tak bych chtěl, abychom byli nějak sladění na nějakých jako základních hodnotách. Pojďme si tu konverzaci jako mít a možná ti můžu i něco ošetřit pro ty lidi, jo, že oni si pak strejda si pak třeba nebude myslet, že já ho chci jako zesměšnit před zbytkem rodiny, protože on bude vědět, že to je kvůli těm článkům například.

Petr

A přijde mi jeden ze záměrů, který jsme nezmínili, a já bych ho chtěl zmínit, protože zejména o tom klimatu mi přijde důležité. No, já to někdy neříkám vůbec kvůli tomu druhému, já to vlastně říkám proto, že můj záměr je, hele, já, když jsem v rodině, tak, anebo v blízké partě, tak já jenom chci, aby ti lidi věděli, kdo jsem a kde stojím. A já možná vůbec nechci přesvědčit, ty milý strejdo, o něčem, já ti jenom chci říct, hele, já to mám jinak, a já chci zažívat se ve své integritě, což je jedna z potřeb, jedna z hodnot. Tak já vám jenom chci říct, že hele, já nad tím tématem smýšlím jinak, a kdybyste někdy o tom chtěli vést nějakou delší diskuzi, jsem k dispozici, a jenom se chci říct, hele, chci být respektován i s tím, s tím, že nejsme stejní, což třeba nevím, zase na těch našich menších vesnicích někdy bývá trochu náročné, že trochu respekt zaměňujeme za stejnost, jako že když nejsi stejný, tak to není hodno respektu, ale já myslím, že se v tom taky postupně můžeme posouvat dál.

Petr

Zase, kdybych z toho měl udělat jako tip.

Když s někým takovou konverzaci vedete, ať už vás to překvapí a jste do ní zataženi, nebo se na ni chystáte, tak si dejte fakt jako chviličku, možná fakt jenom jako čas na nádech a výdech, ve kterém si ujasníte, jaký záměr v té konverzaci máte. Jednak pro sebe budete vědět, jestli vůbec do toho má smysl jít, nebo ne, a jednak proto, že to můžete zveřejňovat i té druhé osobě a tím pádem trochu jako projasňovat, kam ta konverzace směřuje, co tu vlastně dělám, co tu vlastně děláme.

Petr

Tak to byly nějaké metody a principy z nenásilné komunikace. A já za sebe vám osobně moc přeju, aby ve vašich dalších konverzacích tohle jednak mohly použít a druhak to bylo užitečné, aby ty konverzace opravdu byly spíše spojující než rozdělující. A v tomto ohledu, než se rozloučíme, pro vás mám jednu výzvu: Pojďte teď v následujících dnech mít nějakou konverzaci o klimatu s někým z vašich blízkých a pojďte nám napsat, jaké to bylo. Psát nám to můžete do facebookové skupiny Komunita 2050. Pokud tam ještě nejste, tak pojďte se přidat. A tímto se loučíme za podcast 2050. Ahoj.

Petr

Loučíme se i za Nenásilný podcast, moc díky za pozvání. Já jsem si to moc užil, mám radost, když se téma nenásilné komunikace propojuje s dalšími obsahovými tématy, protože nenásilná komunikace není cíl, ale je to cesta k něčemu a zrovna třeba mít planetu v topu mi přijde, že je cíl, který stojí za to, tak moc díky, kdyby vás zajímalo víc o nenásilné komunikaci, tak jak už je asi zřejmé, máme Nenásilný podcast, jsou i nějaké kurzy, existuje stránka nenásilná komunikace, org, tam najdete všecko, co vás může zajímat, moc díky, ahoj.

Petr

No a vy, kteří posloucháte Nenásilný podcast, zkuste se podívat na podcast 2050. Je to o klimatu, je to o udržitelnosti, třeba vás tam některé epizody zaujmou. Tak ahoj.

Jaroslav

Na této epizodě spolupracovali tvůrci podcastu 2050 a Nenásilný podcast. Slyšeli jste hlasy těchto lidí: Petr Sucháček, Petr Holík, Hana Tesák Vrtala a Jaroslav Tesák. O sound design se staral Jan Růžička, hudba Profesor Leopard.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jak mluvit o klimatu s blízkými lidmi? feat. Nenásilný podcast

# data[].attributes.attachment_link.description
Dozvíte se užitečné tipy, jak o těžkých tématech mluvit s rodinou, přáteli nebo kolegy v práci tak, abychom spíš budovali porozumění než vyvolávali konflikty a napětí. Epizoda vznikla jako spolupráce podcastu 2050 a Nenásilného podcastu, jehož spoluautor – Petr Sucháček – je dnešním hostem.

# data[].attributes.headline
Obecná doporučení pro komunikaci tématu:

# data[].attributes.subject
Obecná doporučení pro komunikaci tématu:

# data[].attributes.body
-        Nestrašit klienty, příliš nezdůrazňovat vědecká zjištění a možné hrozící katastrofy

-        Více se napojit na běžný život našeho klienta, jeho každodenní potřeby, realitu

-        Být více lokální, napojeni na situaci konkrétního regionu, bavit se s klientem více o dopadu změn na jeho nejbližší okolí

-        Chceme-li mluvit o globálních dopadech, je potřeba jasně a srozumitelně poukazovat na souvislosti, které se týkají „lokálního“ (jak se globální dopad projeví v mém každodenním životě u nás v regionu)

-        Více, než o problémech, hovořit o výhodách (co mi přinese, když bude méně aut v ulicích)

-        Nabízet příklady konkrétních řešení, ukazovat, kde to funguje, inspirovat

-        Pracovat s nadějí, poukazovat na to, že můžeme věci změnit, že každý z nás má vliv. Posilovat schopnost jednat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kariéra je jednou z nejdůležitějších oblastí života, která má potenciál změnit svět kolem nás. Je to cesta, jak můžeme využít své schopnosti a znalosti k dosažení něčeho většího než jen osobního úspěchu. Jak však hledat práci, která bude mít pozitivní dopad na společnost nebo na přírodu, a zároveň nás bude naplňovat?

Cesta ke smysluplné práci není tak přímá, jak byste možná čekali. Ano, může se jednat o práci v terénu, ať už pomáháte lidem bez domova nebo sázíte stromy, ale existují i méně přímé stezky s velkým dopadem.

Smysluplně a spokojeně

Věnovat svůj čas práci s pozitivním dopadem je win-win řešení nejen pro společnost, ale i pro nás samotné. Minimálně to vyplývá z tzv. Job Characteristics Theory (JCT / teorie pracovních charakteristik) ekonoma Grega R. Oldhama a sociálního psychologa J. Richarda Hackmana. Míra, do jaké ovlivňujeme kvalitu života druhých, je jedním z pěti faktorů, které vedou ke spokojenosti v práci.

A co zbývající čtyři faktory? Uspokojující práce by podle JCT měla zahrnovat oproti rutinnímu zadání pestré úkoly a výzvy, při kterých můžeme dostatečně uplatnit a rozvíjet naše vlohy a dovednosti. Chceme také zažívat pocit nezávislosti a svobody, tedy nastavovat si práci co nejvíc po svém. Nesmí chybět ani zpětná vazba, abychom se mohli posouvat a učit se z vlastních chyb. A nakonec je důležitý pocit završeného díla, když jsme součástí celého procesu a sledujeme, jak dopadl.

Nezůstávejme však jen u toho. Roli hrají i vztahy s kolegy a kolegyněmi, jak často zažíváme pocit hrdosti z úspěchu nebo zda netrávíme příliš času dojížděním. Naopak existují důkazy, že vnější odměny, například peníze, snižují vnitřní motivaci a brání nám, abychom měli ze své práce radost.

A co často doporučovaná orientace podle zálib a vášní? Ty v některých případech hrají svoji roli, ale podle výzkumu neziskové organizace 80,000 Hours bychom je neměli přeceňovat nebo si dělat těžkou hlavu, když nevíme, pro co vášeň vůbec máme. Mají pro to dobré argumenty. Pokud se omezíme na činnosti, které nás již baví, můžeme přijít o spoustu kariérních možností, které by nás mohly také bavit a rozvíjet. Jen o nich zatím nevíme, protože jsme je ještě nezkusili. Ani s vášní to není tak žhavé, protože se v průběhu let mění. Vzpomínáte si, do čeho jste byli zapálení před deseti lety? Já jsem například měla jednu etapu svého života vášeň pro sběratelství včetně víček od piva a vzorků toaletních papírů. Kdybych se jí zuby nehty držela, světu bych tím asi těžko pomohla.

Na cestě za velkým pozitivním dopadem

Zmiňovaná nezisková organizace 80,000 Hours je navázaná na univerzitu v Oxfordu a provádí výzkum, které kariéry mají největší pozitivní sociální dopad, a na základě tohoto výzkumu poskytuje kariérní poradenství. Jejich webové stránky, podcast nebo kniha Find a fulfilling career that does good jsou studnicí rad a tipů.

Nutno dodat, že se zaměřují na kariérní cesty, které mohou mít největší dopad na řešení světových problémů, jako je bezpečnost umělé inteligence, pandemie, nukleární válka, změna klimatu, možný velký světový konflikt nebo pochopení a zlepšení rozhodovacích procesů v institucích. Kariérní cesty, které podrobně zkoumají, však mají přesah i do dalších vrstev sociální pomoci nebo do environmentální sféry, proto bych je ráda zmínila.

Mezi nejdůležitější cesty řadí působení v politice, pomoc s budováním efektivních neziskových organizací, výzkum, uplatňování neobvyklých dovedností a komunikaci, což zahrnuje žurnalistiku, tvorbu filmů, dokumentů, blogů, psaní knih a jiné způsoby předávání důležitých myšlenek a informací přesvědčivým způsobem. A co si představit pod neobvyklými dovednostmi? Během krize způsobené ebolou sehráli zásadní roli lidé se specializací, od které by to lidé z 80,000 Hours nečekali -⁠ antropologové. Věděli totiž, jak mohou pohřební praktiky ovlivnit přenos nemoci a jak je změnit a nákazu tím snížit.

Důležitý krok už během studií

Naši kariérní cestu často předurčuje studium, případně v to doufáme. Výběr oboru nebo tématu diplomové práce je sám o sobě oříšek, přitom i v akademické sféře a výzkumu můžeme mít velký pozitivní dopad. To si uvědomoval i David Janků, když v roce 2017 zakládal projekt Effective Thesis (Efektivní diplomové práce), který se rozrostl do osmičlenného týmu z celého světa. Pomáhá studentům při výběru tématu diplomové práce a směřují jejich pozornost do oblastí, které mají potenciál výrazně zlepšit svět. I oni vychází z výzkumu organizace 80,000 Hours a hnutí efektivních altruistů.

Témata diplomových prací vybírají slovy Davida „na základě několika faktorů. Kolika osob se problém týká a jak moc? Kolik výzkumníků již na řešení problému pracuje? A kde by podle našeho názoru mohlo být dosaženo pokroku dalším výzkumem?" Kromě již zmíněných světových problémů se doporučuje zaměřovat mimo jiné i na dobré životní podmínky zvířat, pochopení pokroku a změn nebo výzkum globálních priorit.

Jak předcházet krizi rozhodování

Už jsem zmínila, že se nemusíme při výběru kariéry omezovat našimi zálibami a vášněmi. Podle čeho se tedy orientovat, abychom nespadli do pasti rozhodování? Při porovnání různých profesí můžeme podle 80,000 Hours použít několik různých kritérií. Jak velký společenský dopad nám taková práce bezprostředně propůjčí? Jakým způsobem ovlivní náš společenský dopad z dlouhodobějšího hlediska? Pomůže nám rozvinout náš kariérní kapitál, dovednosti a kontakty, poskytuje příležitosti k rozvoji a zlepšení, abychom se mohli v budoucnu uplatnit ještě lépe? Odpovídá daná práce našim hodnotám?

Zkuste se otevřít více možnostem, i když je nakonec ze seznamu vyškrtnete. Buďte zvídaví, bavte se s lidmi na různých pozicích a z různých odvětví, prozkoumejte různé role nebo organizace formou stáže nebo dobrovolnictví. Při rozhovorech zjistíte, že mnozí úspěšní lidé důvěřují i své intuici. „Řada projektů, kterým jsem nějakým způsobem pomohl na svět, je důsledkem toho, že si dokážu dovolit nevědět, jak projekt přesně dopadne, a prostě se jen snažit udělat jeden další krok, který dává smysl. A pak další," popisuje Ondráš Přibyla (42), který do České republiky přinesl Nenásilnou komunikaci, stojí za Úžasným divadlem fyziky (ÚDiF) a Fakty o klimatu. „Možná je v tom i jakési úsilí naslouchat světu (možná by někdo řekl ‚Bohu') a vnímat co už je tak nějak v prostoru zralé, pro co je potenciál, co se může stát. A tomu prostě pomoct, tím, že udělám tu část, kterou umím. Podobně to myslím mají jazzoví muzikanti: není to připravené a napsané v notách, ale když člověk dobře poslouchá, slyší, jaký tón má zahrát ještě předtím, než ho skutečně zahraje. A mám dojem, že něco takového se mi děje s těmi zdánlivě nesouvisejícími projekty. V určitý moment mám dojem, že něco ve vzduchu skoro dozrálo a můžu tomu zkusit pomoct."

Vezměte si na hledání dost času. I kdybyste mu věnovali celý rok, v porovnání s časem, který práci posléze věnujete, je to zanedbatelné množství. Můžete vsadit i na jednu nebo dvě tzv. divoké karty, abyste si ještě více rozšířili své zkušenosti. Cestovat po světě, žít v jiné zemi, zúčastnit se neobvyklého projektu nebo zkusit pracovat v odvětví, které vás doposud nelákalo.

Pro utřídění myšlenek doporučuji zkusit osmitýdenní online kurz v angličtině, který nabízí 80,000 Hours zdarma. V lehce upravené české mutaci ho od března 2023 spouští i český Spolek pro efektivní altruismus jako jeden z pravidelných seminářů, které probíhají osobně i online.

Korporát jako jedna ze startovních pozicí

Zní vám tento mezititulek přímo kacířsky? Nechte mě to vysvětlit. William MacAskill, spoluzakladatel organizací Giving What We Can, 80, 000 Hours a hnutí efektivních altruistů doporučuje jako jednu z dobrých cest na počátku kariéry investovat do svého rozvoje a soustředit na navazování kontaktů, získávání referencí a nabírání dovedností s širokým uplatněním, jako je řízení projektů, znalost obchodu, marketingu, softwarového vývoje, fundraisingu, vedení lidí nebo zlepšování sociálních dovedností. Neznamená to, že byste měli zaprodat svoji duši a pracovat pro ropnou společnost, můžete se orientovat na výkonné firmy, které nemají negativní dopad, nebo mají rozvinuté programy společenské odpovědnosti a iniciativy v oblasti udržitelnosti nebo větší či menší měrou společnosti přispívají, i když ne tak, jak byste si představovali u vaší vysněné organizace.

Touto cestou se vydala i Marie Borovičková (30). Pozitivní dopad profese vnímá jako součást své životní filozofie a práci v ziskovém sektoru považuje pro začátek profesní dráhy za dobrou volbu. „Korporát je pro mě místem mnoha příležitostí a rozvoje. Jsem ráda, že mám srovnání s prací ve státním sektoru ve zdravotnictví, v malých soukromých firmách i s dobrovolnictvím v neziskovém sektoru, a tak vnímám charakter práce v jednotlivých společnostech lépe, než kdyby byla práce v korporátu mou jedinou pracovní zkušeností," říká. Oceňuje například podporu seberozvoje a kreativity, výzvu k inovacím, osvojování pracovních návyků a přístupů, jako je profesionální komunikace, zefektivnění práce, týmová spolupráce, chování ve stresových situacích, řešení konfliktních situací nebo kolektiv inspirativních lidí na juniorních i seniorních pozicích, od kterých se může učit. „V případě korporátu, kde pracuji, je pro mě obohacující také národnostní diverzita, která přináší jiné pohledy, přístupy a témata, ke kterým bych se běžně nedostala. V učícím procesu vidím velký smysl pro budoucnost," doplňuje.

Pár let získávání dovedností podle MacAskilla bohatě využijete po zbytek své kariéry, ve které se již můžete zaměřovat na pozice nebo činnosti s velkým pozitivním dopadem. Získáte tím i čas, abyste si důkladně promysleli, v čem by měl spočívat váš dlouhodobý přínos.

„Pozitivní dopad na společnost a přírodu je moje velké téma. Často jsem ale kolem sebe viděla, že nějaký zásah, který je myšlený jako pomoc, ve skutečnosti škodí," popisuje předsedkyně českého Spolku pro efektivní altruismus Hana Kalivodová, která delší dobu pracovala jako datová analytička v korporátním prostředí. „Vadilo mi, že část lidí pomáhá slepě a část si zase myslí, že pomáhat někde znamená brát jinde, a tak nedělají radši nic. Ve světě se ale dá dosáhnout win-win situací (svět není sum-zero game). S mým osobním pomáháním jsem zprvu byla opatrnější, nejdřív jsem si chtěla hodně nastudovat a analýzy a konzultace dat byly ideální pro to zjistit, jak se můžeme ve vyhodnocování mýlit. Postupem času jsem nabírala méně komerční klienty a dělala neziskové projekty ve volném čase, až to všechno uzrálo a už jsem nechtěla optimalizovat zisky firem. Myslím, že v IT agentuře Etnetera Activate, kde jsem pracovala, jsem pochytila skvělé standardy práce nejenom s daty, ze kterých teď mohu těžit, protože neziskové prostředí je takové mnohem více divoké."

Leží vám na srdci konkrétní problém, do jehož řešení byste se rádi zapojili? Pak dává smysl zaměřit se na získávání specifického kariérního kapitálu. To zmiňuje i Anna Kárníková (39), ředitelka environmentální neziskové organizace Hnutí DUHA. Uznává, že pokud chce člověk získat technické dovednosti, například v digitálním marketingu nebo v IT, agentura s mnoha projekty může být pro začátek dobrá. Ale upozorňuje, že neziskový sektor vyžaduje specifické dovednosti, které lidi ze soukromých firem často nemají. „Chápání fungování politiky a politických procesů, mít přesah do různých oblastí a chápání jejich propojení... U lidí z agentur často chybí strategičtější přemýšlení o tématech nebo znalost širšího spektra aktérů a to technické dovednosti nenahradí."

Anna Kárníková, ředitelka environmentální neziskové organizace Hnutí DUHA

Ze státní správy do nezisku

„Říkám si často, že jsem měla velké štěstí, že jsem nemusela nikdy moc dělat kompromisy z hlediska smysluplnosti své práce - tedy z hlediska jejího dopadu," pokračuje Anna. V průběhu své kariéry vedla mimo jiné tři roky Odbor pro udržitelný rozvoj na Úřadu vlády a několik měsíců působila v premiérském kabinetu. „Byla to zkušenost k nezaplacení. V Hnutí DUHA jsme v úzkém kontaktu s ministerstvy, tedy institucemi, které znám velmi dobře zevnitř, vím, jak interně fungují, co od nich v řadě situací čekat. Zároveň vysoká politika je extrémně náročná oblast - není tam nouze o složité vztahy, intriky, člověk musí být ve střehu a někdy si složitě vydobývat každou píď věci, kterou chce prosazovat. Takže ze státní správy jsem určitě odešla mnohem odolnější."

Vidíme, že cesta ke kariéře s pozitivním dopadem může mít mnoho zatáček a odboček, ale někdy může být i přímá a dobře značená. Annina profesní dráha zároveň ukazuje, jak se jednotlivé kariérní cesty mohou proplétat a doplňovat. Nenechte se omezovat tradičními představami o kariéře a nebojte se hledat netradiční cesty, které vám umožní přispět k lepšímu světu.

Ester Dobiášová

(*1993) píše pro JADU téměř deset let. Vystudovala teorii umění a literaturu na Masarykově univerzitě v Brně, pracuje pro ekologickou neziskovou organizaci Hnutí DUHA, píše články pro časopis Sedmá generace, vede kurzy fotografie na Lipce a je autorkou blogu Box of Chocolates. Jejím snem je toulat se světem jako Šňupálek z příběhu o Mumincích - jen s pár věcmi, otevřenou myslí a srdcem a domovem, kam se vrátit.

Copyright: Tento text spadá pod licenci Creative Commons 4.0 International Uveďte původ - Neužívejte dílo komerčně - Nezpracovávejte 4.0 Mezinárodní ( CC BY-NC-ND 4.0).

# data[].attributes.attachment_link.description
Kariéra může být cesta, jak můžeme využít své schopnosti a znalosti k dosažení něčeho většího než jen osobního úspěchu. Jak však hledat práci, která bude mít pozitivní dopad na společnost nebo na přírodu, a zároveň nás bude naplňovat?

# data[].attributes.headline
Místně zakotvené učení - odkazy a inspirace

# data[].attributes.subject
Místně zakotvené učení - odkazy a inspirace

# data[].attributes.attachment_link.title
Odkazy a publikace - Škola pro udržitelný život

# data[].attributes.attachment_link.description
ODKAZY A PUBLIKACE Cesty k wellbeingu skrze MZU Díky dlouhodobé spolupráci s českými učiteli (při vedení zajímavých rozhovorů, zároveň potvrzeno výzkumy a evaluacemi) a také inspirací ze zahraničních projektů, jsme si uvědomili, že Místně zakotvené učení (MZU) je pro vzdělavatele příležitostí předávat klíčové hodnoty, jako jsou vztah k místu, zodpovědnost, vědomí kořenů, potřeba měnit svět […]

# data[].attributes.headline
Vztah k přírodě a rozvíjení environmentální senzitivity (Jan Činčera)

# data[].attributes.subject
Vztah k přírodě a rozvíjení environmentální senzitivity (Jan Činčera)

# data[].attributes.attachment_link.title
Vztah k přírodě a rozvíjení environmentální senzitivity (Jan Činčera)

# data[].attributes.headline
80 000 hours in your career - positive impact on the world

# data[].attributes.subject
80 000 hours in your career - positive impact on the world

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This makes it your best opportunity to have a positive impact on the world.

If you're fortunate enough to be able to use your career for good, but aren't sure how, our career guide can help you:

Get new ideas for fulfilling careers that do good

Compare your options

Make a plan you feel confident in

It's based on 10 years of research alongside academics at Oxford. We're a nonprofit, and everything we provide is free.
Read our career guide

Career guide

Our career guide covers everything you need to know about how to find a fulfilling career that does good, from why you shouldn't "follow your passion," to why medicine and charity work aren't always the best ways to help others.

It's full of practical tips and exercises, and at the end, you'll have a draft of your new career plan.
Read our career guide
Or read the two-minute summary, or get the guide as a free book.

Research

The issue you work on is probably the most important factor determining your impact. It's important to focus on issues that are not only big, but also neglected and tractable. We think some such issues even threaten the long-run future of humanity - making them especially high priority.

The highest impact paths are those that put you in the best position to tackle the most pressing problems. To help you get ideas for ways to contribute, we review some common options and list some unusual but especially high-impact paths.

The series covers our most important and novel research findings about how to increase the impact of your career, including: what "doing good" even means, why reducing existential risk might be humanity's biggest and most neglected priority, and how to avoid accidentally making things worse.

Podcast

In-depth conversations about the world's most pressing problems and how you can use your career to solve them.

Subscribe here, or anywhere you get podcasts:

Job board

Our job board provides a curated list of publicly advertised vacancies that we think are particularly promising. We post roles that we believe are opportunities to either (and often both):

1. Contribute to solving key global problems.

2. Develop the career capital - skills, experience, knowledge, connections and credentials - to solve these problems in the future.

View the job board

Get 1-1 advice

If you're interested in working on one of the global problems we highlight, apply to speak with our team one-on-one for free. We can discuss which problem to focus on, look over your plan, introduce you to mentors, and suggest roles that suit your skills.
Get 1-1 advice

Our community

Back in 2011, we helped found the effective altruism community. It's a group of people devoted to using evidence and reason to figure out the best ways to help others - whether through donations, political advocacy, or their careers. Learn more about the community and how it might be able to help you to have a more impactful career.
Our community

Who are we?

We started 80,000 Hours when we were about to graduate from Oxford in 2011. Our aim was to provide the advice we wish we'd had back then: transparently explained, based on the best research available, and willing to ask the big questions. By doing this, we hope to get the next generation of leaders tackling the world's most pressing problems.
About us
How come this is all free?

We're an independent nonprofit funded by individual donors and philanthropic foundations. They donate to us so that we can help people have a greater positive impact on the world. We don't accept any corporate sponsorship or advertising fees.
Our donors
Who is this for?

Our aim is to help people tackle the world's biggest and most neglected problems, and our advice is aimed at people who have the good fortune to be able to make that their focus, as well as the security to change paths. Due to our limited capacity, some of our advice focuses on a narrow range of paths, and is especially aimed at talented college students and graduates aged 18-30, though many of the ideas we cover are relevant to everyone.
Our audience
What research is your advice based on?

Our advice is based on hundreds of expert interviews; what we've learned advising 4,000+ people one-on-one over 10 years; and where possible, the academic literature on global problems and career success. We're affiliated with the Global Priorities Institute at the University of Oxford.
What is our advice based on?

Reader stories

Katie Hearsum

Katie was working at a bank, but she had a feeling that she wanted to use her career to help others - she just wasn't sure exactly how. She spoke to an 80,000 Hours advisor who helped her realise she could have an impact by helping to improve the long-term future and connected her to a network of people working in this area. After exploring her options, Katie realised she had a strong personal fit for operations work and accepted a role in operations at Longview Philanthropy, an organisation aimed at reducing the risks of a major global catastrophe. Katie was promoted to head of operations a year later.
Read more

Elika Somani

Elika started her career in global health, which she describes as "my first love, career wise". Over time, 80,000 Hours and the EA community helped her conclude that she could increase her expected impact by pivoting into biosecurity. She applied for, and was offered, the role of Fellow with the Department of Bioethics at the National Institutes of Health. After speaking with an 80,000 Hours advisor, she decided to accept the job. She now conducts research on neglected problems in biosecurity, and also in clinical research ethics.
Read more

Ethan Perez

Ethan Perez was studying computer science when he came across 80,000 Hours, which convinced him that the risk from advanced artificial intelligence was a highly pressing problem. After speaking with an 80,000 Hours advisor, he decided to work full time on AI safety instead of pursuing a career in self-driving car technology. He went on to write his PhD thesis on fixing undesirable behaviour in language models and took a role as a research scientist working on AI safety at Anthropic.
Read more

Have a greater positive impact with your career

Join our newsletter to receive a free copy of our career guide, and weekly high-impact job opportunities and updates on our research.

You'll be joining our community of over 350,000 people, and can unsubscribe in one click.

80,000 Hours is an Effective Ventures project. Effective Ventures Foundation (UK) (EV UK) is a charity in England and Wales (with registered charity number 1149828, registered company number 07962181, and is also a Netherlands registered tax-deductible entity ANBI 825776867). Effective Ventures Foundation USA Inc. (EV US) is a section 501(c)(3) organization in the USA (EIN 47-1988398). EV UK and EV US are separate charities that collaborate closely under the "Effective Ventures" name.

Please contact us to suggest ideas, improvements, or corrections.

We do our best to provide useful information, but how you use the information is up to you. We don't take responsibility for any loss that results from the use of information on the site. Please consult our full legal disclaimer and privacy policy. See also our cookie notice and adjust your cookie preferences.

© 2023 - all rights reserved. Please contact us if you wish to redistribute, translate, or adapt this work.

# data[].attributes.attachment_link.description
This makes it your best opportunity to have a positive impact on the world. If you're fortunate enough to be able to use your career for good, but aren't sure how, we can help

# data[].attributes.attachment_link.title
Rethink Architecture - Vzděláváme o udržitelné architektuře

# data[].attributes.attachment_link.description
V Rethink Architecture vzděláváme a propojujeme profesionály ve stavebnictví a dáváme jim nástroje, aby mohli společně tvořit architekturu přátelskou k lidem i k přírodě.

# data[].attributes.attachment_link.title
Polka dělá z vlasů a zvířecí srsti rohože na čistění ropných skvrn. Plné auto vlasů poslali do Varšavy i Češi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vlasy, zvířecí srst i chlupy mohou pomoci čistit moře od ropných skvrn. Podle vědců jsou totiž účinným materiálem, který ropu vstřebává. Dají se z nich vyrobit také mulčovací rohože pro záhony. Do sbírky vlasů se loni zapojila i česká kadeřnictví.

# data[].attributes.headline
Extrémní počasí negativně ovlivnilo vzdělávání každého sedmého dítěte

# data[].attributes.subject
Extrémní počasí negativně ovlivnilo vzdělávání každého sedmého dítěte

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trumpova administrativa zasáhla do financování medicínského výzkumu

Americké univerzity a další výzkumné instituce dostanou nižší granty na biomedicínský výzkum. Podle dotčených institucí to omezí jejich schopnost plnit jejich roli, administrativa prezidenta Donalda Trumpa naopak věří, že se tím stane systém efektivnějším. V související žalobě ze strany dvou desítek států vydal federální soudce příkaz, kterým nová pravidla částečně zablokoval.

# data[].attributes.attachment_link.description
Americké univerzity a další výzkumné instituce dostanou nižší granty na biomedicínský výzkum. Podle dotčených institucí to omezí jejich schopnost plnit jejich roli, administrativa prezidenta Donalda Trumpa naopak věří, že se tím stane systém efektivnějším. V související žalobě ze strany dvou desítek států vydal federální soudce příkaz, kterým nová pravidla částečně zablokoval.

# data[].attributes.headline
Výzkum české klima 2021: mladí 15-20 let

# data[].attributes.subject
Výzkum české klima 2021: mladí 15-20 let