# data[].attributes.body
GMO (Geneetiliselt muundatud organism) on organism, mille geneetiline materjal on teadlikult muudetud või manipuleeritud, et saada uusi omadusi, mis ei esineks looduslikult. Tavaliselt tehakse geneetilised muudatused, et anda taimedele või loomadele soovitud omadusi, näiteks paremat vastupidavust haigustele, kõrgemat saagikust või vastupanu keskkonnamõjudele.

# data[].attributes.body
Esimene GMO oli bakteri Escherichia coli tüvi, mille DNA-d muudeti 1970ndatel. Kuid esimene toiduks mõeldud GMO taim oli 1994. aastal turule toodud Flavr Savr tomat, millele oli lisatud geen, mis pidurdas viljade mädanemist ja pikendas nende säilivusaega.

# data[].attributes.body
Taimegeneetika muutmiseks on mitmeid põhjuseid:

Suurendada saagikust ja toiduvaru.

Parandada taimede vastupanuvõimet haigustele, kahjuritele ja ilmastikutingimustele.

Muuta taimed toitainerikkamaks (nt "kuldne riis", mis sisaldab rohkem A-vitamiini).

Muuta taimed pikema säilivusajaga või lihtsustada nende töötlemist ja transportimist.

# data[].attributes.body
Loomade geneetiline muutmine toimub peamiselt järgmistes eesmärkides:

Parandada haiguskindlust.

Kiirendada kasvu ja suurendada tootlikkust (nt kiiremini kasvavad lihatooted).

Parandada toidu kvaliteeti (nt tervislikum liha või piimatooted).

Kõrvaldada allergiaid või muid geneetilisi häireid.

# data[].attributes.headline
Milliseid suuri GMO projekte on loodud ja mis on nende otstarve?

# data[].attributes.subject
Milliseid suuri GMO projekte on loodud ja mis on nende otstarve?

# data[].attributes.body
"Kuldne riis" on üks tuntumaid GMO projekte. Selle eesmärk on võidelda A-vitamiini vaegusega arengumaades, sest riis sisaldab A-vitamiini eelühendit, mida keha saab muuta A-vitamiiniks.

Bt-korist (Bacillus thuringiensis) on teise suure GMO projekti näide, mille eesmärk on muuta mais vastupidavamaks teatud kahjurite vastu, nagu maisivoolik.

GMO soja ja mais on loodud, et taluda umbrohu- ja putukamürke, mis muudavad nende kasvatamise lihtsamaks.

# data[].attributes.body
"Kuldne riis" on geneetiliselt muundatud riis, mis sisaldab beetakaroteeni, A-vitamiini eelühendit. See on loodud selleks, et aidata arendada riisipõhise toitumisega riike, kus A-vitamiini puudus on suur probleem. A-vitamiini vaegus võib põhjustada pimedaks jäämist ja isegi surma, eriti lastel ja rasedatel. "Kuldse riisi" eesmärk on pakkuda lahendust, et täita A-vitamiini vajadust riisiga toituvas piirkonnas.

# data[].attributes.headline
Mis on ohud/kartused on GMOde kasutamisega?

# data[].attributes.subject
Mis on ohud/kartused on GMOde kasutamisega?

# data[].attributes.body
Mõned peamised ohud ja kartused GMOde kasutamisega on:

Keskkonna mõjud: GMO-de vabastamine loodusesse võib põhjustada geneetilist saastumist, kus GMO-taimed ristuvad kohalike liikidega, mis võivad ohustada ökosüsteemi tasakaalu.

Tervisekahtlused: Kuigi teaduslikud uuringud ei ole leidnud tõendeid, et GMO-d oleksid inimeste tervisele kahjulikud, on siiski muresid, et pikaajaline mõju ei ole piisavalt uuritud.

Põllumajanduslik mitmekesisus: GMO-de kasutamine võib viia geneetilise mitmekesisuse vähenemiseni, kuna mõned taimed või loomad võivad välja lülitada looduslikud, erinevad liigid.

Majanduslikud mõjud: Suured GMO-tehnoloogia ettevõtted võivad kontrollida toidu tootmist, mis võib viia väikeste põllumajandustootjate sõltuvusele nende patentidest ja seemnetest.

# data[].attributes.body
Eestis ja Euroopa Liidus on GMO-d rangelt reguleeritud. EL-is on GMO-de turuleviimiseks vajalik ulatuslik teaduslik hindamine, et tagada nende ohutus. Mõned GMO-de kultuurid on lubatud kasvatamiseks (nt GMO-maisi), kuid paljud teised, eriti toiduks mõeldud GMO-d, ei ole EL-is heaks kiidetud. Samuti on Eestis mõnes piirkonnas GMO-de kasvatamine keelatud või väga piiratud.

# data[].attributes.body
Kui lähtuda teaduslikest uuringutest, siis GMO-d võivad olla kasulikud, kui neid kasutatakse targalt, et lahendada globaalseid probleeme, nagu näljahäda ja toidu puudus. Siiski on oluline tagada, et nende kasutamine oleks turvaline keskkonnale ja tervisele. Samuti on oluline jätkata teadusuuringutega, et mõista kõiki pikaajalisi tagajärgi ja tagada, et need ei tekitaks uusi probleeme, mida me ei oska ette näha.