# data[].attributes.body
Gallia põhjaosas elas haljali kogukondadena germaani rahvas, kes kutsusid ennast frankideks. Nad elasid väikestes külades ja paljud mehed teenisid Rooma sõjaväes. Frangi riik tekkis pärast Lääne-Rooma impeeriumi lagunemist 5. sajandil. Frangi riigi rajajaks peetakse Chlodovech-i

# data[].attributes.body
Chlodovech

Üks silmapaistvamaid Frangi riigi juht oli Chlodovech. Ta hakkas juba 16. aastaselt riiki juhtima aastal 481. aastal. Chlodovech oli esimene germaani soost kuningas, kes kuulus katoliku kirikusse. Chlodovech valitses Frangi riiki 481.a-511.a.

Karl Suur

Aastal 768 sai kuningaks Karl Suur ja temast sai kõige silmapaistvam valitseja Karolingide dünastias. Ta valitses 46 aastat ja selle aja jooksul oli ainult kaks aastat ilma sõjata. Karl suure vallutused olid kõige suuremad, mis Frangi riigis eales olid olnud. Tema ühendas Põhja-Itaalia ja Frangi riiigi tänu langobardide hävitamisega, kes olid ohuks Paavstile ja Kirikuriigile. 799. aastal tekkis Rooma paavsti ja aadlike vahel tüli ja paavst tuli Karlile kablema ja järgmisel aastal läks Karl oma võimu ja väega Rooma. Ta lõpetas tüli ja paavst sai tagasi ametisse. Tänu eest kroonis paavst Leo III Karli Rooma keisriks. Sellega taaselustati Läänes impeerium, mida polnud Rooma riigi langemisest olnud. Kuna riik oli väga suureks kujunenud, siis jagas ta oma riigi umbes 250 krahvkonnaks. Frangi riigil polnud pealinna ja selletõttu reisis kuningas ringi linnade vahel oma saatkonnaga. Karli enim külastatud koht oli Aacheni residents seal oli kool, palee ja kabel.

# data[].attributes.body
Impeerium-Vana-Roomas kõrgema magistraadi käsklusvõim; Rooma keisririigi (Imperium Romanum), hiljem monarhistliku hiidriigi (keisririigi) v koloniaalriigi nimetus

Verduni leping oli leping Karl Suure poja ja järeltulija Ludwig Vaga kolme elusoleva poja vahel, mis jagas Karolingide impeeriumi kolmeks kuningriigiks. See lõpetas kolmeaastase Karolingide kodusõja.

# data[].attributes.body
Pärast Karli Suure surma päis Frangi riigi tema poeg Ludvig Vaga. Ludvig ei suutnud pärandit koos hoida. Tema lapsed pidasid pikka võitlust Frangi riigi jagamise pärast ning 843. aasta Verduni lepinguga jagati riik kolmeks osaks.(Lääne-Frangi riik, Ida-Frangi riik ja Kesk-Frangi riik)Lääne-Frangi riigi kuningaks sai Karl Paljaspea, Ida-Frangi riigi kuningaks sai Ludvig Sakslane, ning Ludvigi vanim poeg Lothar sai Kesk-Frangi riigi valitsejaks.

# data[].attributes.body
Pilt Chlodovech(https://www.taskutark.ee/frangi-riigi-tous/ )kasutatud 14.02.2025

https://et.m.wikipedia.org/wiki/Verduni_leping

https://arhiiv.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=impeerium

# data[].attributes.attachment_link.description
Sõnastik peegeldab 2012.
aasta seisu. Sõnastikku enam ei täiendata, parandatakse vaid vigu.
Aegamööda kantakse sõnastiku materjal üle EKI ühendsõnastikku.
Tagasiside kaudu saabunud parandusettepanekuid analüüsitakse ühendsõnastiku toimetamisel.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi tekkimist on seostatud idas tegutsenud viikingitega. Üks uskumustest on, et aastal 862 tulid teiselt poolt merd kohale kolm viikingist venda. Esimene Vana-Vene vürst Rjurik valitses ainult Põhja-Venemaal. Tema järglane Oleg vallutas Kiievi ja tegi sellest riigi keskpunkti ehk pealinna.

# data[].attributes.body
Bütsantsi riigi e Ida-Rooma keisririigi tekkimine on seotud Rooma impeeriumi jagunemise ja Konstantinoopoli tõusuga uueks pealinnaks.

# data[].attributes.body
Vana-Vene üks silmapaistev valitseja on suurvürst Vladimir Püha. Ta võttis ametlikult ristiusu vastu 988. aastal. Vladimiri ristimine kinnitati kui ta abiellus Bütsantsi keisri õega. Ristiusu vastuvõtmise ja kõikide inimeste ristimine võttis kaua aega. On jutte, kus väidetavalt olevat Vladimir kõik Kiievi elanikudel käskinud minna Dnepri jõkke ja lasnud nemad seal ristida.

Jaroslav Tark valitsusajal oli Vana-Vene riik oma suures hiilguses. Ta tugevdas vürsti võimu, rajas palju uusi kindlustusi ja korrastas seadusi ja arendas kultuuri.

# data[].attributes.body
Keiser Justinianus

Keiser Justinianus valitses aastatel 527-565. Ta suutis lühikeseks ajaks Rooma impeeriumi hiilguse. Ta suutis oma sõjaväge ja laevastikku tugevdada, vallutada Põhja-Aafrika, Lõuna-Hispaania ja Itaalia. Tema soovil pandi kõik Rooma seadused kokku ja loodi üks koodeks. Ta lasi ehitada suuri ehitisi, neist kõige kuulsam Hagia Sophia katedraal Konstantinoopolis.

# data[].attributes.body
Bütsants- Ida-Rooma keisririik keskajal

Õigeusu kirik- Rooma impeeriumi ida osas kujunenud kirik

Kirikulõhe- kiriku jagunemine õigeusu ja katolikuks kirikuks

# data[].attributes.body
6.sajandi lõpus sattus keisririik rünnakute alla, kus langobardid vallutasid Itaalia. Balkani poolsaart ründasid slaavlased. Pärslased ründasid riigi idaosa. Bütsantsi riik oli seitsmendaks sajandiks kaotanud ligikaudu 2/3 oma algsest territooriumist. Kuid pärast seda algas Bütsantsi kuld aeg(876-1025), mil see oli võimsaim riik Euroopas. Sõjavägi korraldati ümber,ning asuti vastupealetungile ning suudeti tagasi vallutada mitu vahepeal kaotatud ala. Väike-Aasiasse seevastu tungisid 11. sajandil türklased-seldžukid ja vallutasid Jeruusalemma.Basileios II Boulgaroktonose valitsusajal alistati Bulgaaria riik. 1204. aastal vallutasid ristisõdijad Konstantinoopoli. Bütsants sai täieliku lõppu aastal 1453 kui Konstantinoopol langes türklaste kätte.

# data[].attributes.body
Pilt keiser Justinianusest https://www.google.com/url?sa=i&url=https%3A%2F%2Fet.wikipedia.org%2Fwiki%2FJustinianus_I&psig=AOvVaw3AFjo17eHJgWypTV66vAq6&ust=1741890197279000&source=images&cd=vfe&opi=89978449&ved=0CBQQjRxqFwoTCMiqn-aUhYwDFQAAAAAdAAAAABAE

7.klassi õpik Keskaeg

# data[].attributes.body
Erinevalt Lääne-Euroopa elanikest kummardasid skandinaavlased . Viikingid elasid Skandinaavia aladel, hõlmates tänapäeva Norra, Rootsi ja Taani territooriume. Viikingid e normannid olid keskaja skandinaaviast pärid julmad sõdalased. Nende ajastu, mida tuntakse viikingiajana, kestis umbes 8.–11. sajandini.

# data[].attributes.body
Viikingite ajastul ei olnud Skandinaavias ühtset riiki, vaid erinevad hõimud ja piirkonnad allusid kohalikele pealikele ja kuningatele, ning viikinguretki juhtisid retkejuhid keda nimetati kunigateks Aja jooksul tekkisid aga tugevamad kuningriigid ning mitmed valitsejad jätsid ajalukku olulise jälje.

Rollo (u 860–930) – viiking, kes rajas Normandia hertsogkonna Prantsusmaal ja oli hilisemate Normandia hertsogite esiisa.

# data[].attributes.body
viiking- rüüstamisretkedel e viikingiretkedel olev Skandinaavia sõdalane

viikingiaeg- Euroopa ajaloo periood ca 800-1050a, mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja-ja kaubaretked

ting- rahvakoosolek Skandinaavias

ruunid- viikingite tähestik

saaga- lugulaul

# data[].attributes.body
varjaagid - tänapäeva Venemaa aladel ja

Bütsantsis tegutsenud viikingid

Rus - Vana-Vene riigi nimi Skandinaavi allikates, vahel nimetati neid ka russideks, andsid nime Vana-Vene riigile ja hilisemale Venemaale (Russland, Russide maa).

tsuudid - osa läänemeresoome rahvaid, sh eestlased Vana-Vene allikates.

bojaar - Vana-Vene ülik

veetse - rahvakoosolek Vana-Vene linnas

druziina - Vana-Vene vürsti sõdalastest

kaaskond

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik koosnes paljudest väikestest vürstkondadest ja selletõttu ei olnud riik ühtne. Vürstid sõdisid tihti ja kõik ihkasid suurt võimu. Lõpuks lagunes riik täielikult kui mongolid vallutasid 13. sajandil riigi.

# data[].attributes.body
Pärast omavahelisi võitlusi hakkas Skandinaavias võim koonduma ning 11.sajandiks oli tekkinud kolm riiki Taani,Norra,Rootsi. Riikide kujunemise käigus võeti vastu ristiusk ja Skandinaavia maad muutusid ülejäänud kristliku Euroopa sarnaseks.Kuningad pidid tagama kaubateede ohutuse, sest rahvusvaheline kaubandus muutus järjest suuremaks.

# data[].attributes.body
7.klassi õpik Keskaeg

https://et.wikipedia.org/wiki/Viikingid

https://www.taskutark.ee/skandinaavlased-viikingid/

# data[].attributes.attachment_link.description
Rollo (Norman: Rou, Rolloun; Old Norse: Hrólfr; French: Rollon; died in 933) was a Viking who, as Count of Rouen, became the first ruler of Normandy, a region in today’s northern France. He emerged as a leading warrior figure among the Norsemen who had secured a permanent foothold on Frankish soil in the valley of the lower Seine after the Siege of Chartres in 911. Charles the Simple, king of West Francia, granted them lands between the mouth of the Seine and what is now Rouen in exchange for Rollo agreeing to end his brigandage, swearing allegiance to him, religious conversion and a pledge to defend the Seine’s estuary from other Viking raiders.[4][5]

# data[].attributes.body
7.klassi õpik Keskaeg

https://www.taskutark.ee/vana-vene-riik/

# data[].attributes.body
Inglismaa anglosakside kuningriik langes 11. sajandil mitmete võõramisete sissetungijate ohvriks. Pärast Kuningas Edward Usutunnistaja surma (1042-1066) sai järgmiseks kuningaks krahv Harold ning seejärel Harald Hardrada. 1066.ndal aastal sai Inglismaa kuningaks Normandia hertsog William kes võitis Hastingi lahingus anglosakse William Vallutaja, kuulutati Inglismaal kuningaks ja tekkis Inglismaa-Normandia kuningriik.

# data[].attributes.body
Richard Lõvisüda sai 1189. aastal kuningaks ja on tuntud oma rolli poolest Kolmandas ristisõjas. Tema valitsemisaega iseloomustasid pidevad sõjakäigud ja tema eemalolek Inglismaalt, mis tõi kaasa aadlike võimu suurenemise ja krooni toetumise kohalikele isandatele. Richardi kangelaslikkus lahingus tõi talle kuulsuse, kuigi ta veetis palju aega väljaspool Inglismaad.

# data[].attributes.body
Inglise parlament-seadusandlik organ Inglismaa kuningriigis ja Inglismaa Vabariigis 13. sajandist kuni 1707. aastani, mil riigi ühendamisel loodi Suurbritania parlament.

Bayeux vaip- unikaalne ajalooallikas, mis kujutab Inglismaa vallutamist normannide poolt. Tikand on 70m pikk ja seda säilitati keskajal bayeux katedraalis

# data[].attributes.headline
Kui kaua tegelikult kestis ning mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.subject
Kui kaua tegelikult kestis ning mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.body
Sõda kestis 116 aastat aga selle käigus olid ka mõned pikemad rahuperioodid.

# data[].attributes.body
Saja aastane sõda toimus Prantsusmaa ja Inglismaa vahel aastatel 1337 kuni 1453

# data[].attributes.body
Nende saja aasta jooksul toimunud sõdade põhjused olid samad. Inglismaa kuningadünastia tahtis Prantsusmaa troonivõimu. Sõda algas kuna Philippe Ilusa pojad surid ilma järeltulijateta ja uueks kuningaks sai tema vennapoeg. Inglastele see ei meeldinud ja nemad arvasid, et Inglise kunigas Edward III, kes oli tema tütrpoeg oleks pidanud trooni pärima. Sellest konfliktist sõda algas.

# data[].attributes.headline
Osapooled: riigid, nende valitsejad Lisa iga riigi juurde millal ja miks olid nad edukad

# data[].attributes.subject
Osapooled: riigid, nende valitsejad Lisa iga riigi juurde millal ja miks olid nad edukad

# data[].attributes.body
Inglismaa

- Edward III

- hiljem Henry V ja Henry VI

Edward III alustas sõda ja saavutas suuri võite. Inglased võitsid olulised lahingud nagu Crécy (1346) ja Poitiers (1356). Poitiers' lahingus võeti vangi ka Prantsusmaa kuningas.

Inglaste edu tugines paremale rüütliarmee juhtimisele ja vibuküttidele.

Prantsusmaa

- Philippe VI

- hiljem Charle V, Charles VI ja lõpuks Charles VII

15. sajandi teisel poolel hakkas Prantsusmaa tagasi võtma kaotatud alasid. Väga tähtis roll oli Jeanne d'Arc'il, kes aitas murda inglaste ülekaalu

- Charles VII krooniti kuningaks ja tema valitsusajal vallutati tagasi peamised alad.

- 1453. aastal langes inglaste kätte vaid Calais.

# data[].attributes.body
Jeanne d'Arc oli talutüdruk. Ta väideltavalt nägi 13. aastaselt ilmutust püha Katariinast, kes olevat talle öelnud, et ta peab inglased Prantusmaa aladelt välja ajama. Teda on nimetatud nõiaks, pühakuks ja rüütliks. 1431. aastal langes ta burundlaste kätte, nad soovisid tema eest suurt lunaraha inglaste käest. Tema üle korraldati suur kohtuprotsess mille tagajärjeks süüdistati teda nõiaks olemises. 1431. aastal põletati ta tuleriidal. Ta elas peaaegu 20 aastaseks ja suutis selle ajaga teha tegusi mida suured väejuhid ei jõudnud teha.

# data[].attributes.body
Sõja lõpuks loobus Edward III Prantsusmaa troonist, aga sai endale siiski suure osa Prantsusmaast, umbes ühe neljandiku. 14. sajandi lõpuks olid prantslased suurema osa maadest tagasi valluanud, aga nüüd suutsid nad minna tülli Burgundia hertsogidega. Burgundia ühines Inglismaa vägedega ja nad vallutasid Pariisi. Kuid siis tuli mängu Jeanne d'Arc kes andis rahvale motivatsiooni edasi minna ja hakkas vägesi juhtima. Tema juhtides said prantslased oma maad tagasi ja 1453. aastaks oli inglaste käes ainult üks sadamalinn Põhja-Prantsusmaal

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Fulkó_jeruzsálemi_király

https://www.pinterest.com/pin/pinterest--315392780149058816/

# data[].attributes.body
Keskaegne periood Inglismaal lõppes pigem järkjärgulise ülemineku kaudu, kuid ajaloolased tähistavad selle lõppu üldiselt Bosworthi välja lahinguga 1485. aastal. See lahing oli uskumatult oluline, sest see Lõpetas Rooside sõjad ja tähistas viimase Plantageneti kuninga Richard III surma

# data[].attributes.body
Charlemagne (ehk Karl Suur) oli üks keskaja mõjukamaid valitsejaid. Tema lapsepõlve kohta pole peaaegu olds infot.
Ta valitses aastatel 768–814 ja ühendas suure osa Lääne- ja Kesk-Euroopast. See oli saavutus, mida polnud nähtud pärast Rooma impeeriumi langust. Karl Suur ei keskendunud ainult sõdadele, vaid edendas ka haridust, ta rajas koole ja toetas käsikirjade standardiseerimist, mis aitas säilitada teadmisi. Lisaks alistas ta langobardid ja saksid, liitis Frangi riigiga Baieri. Sõdis araablaste ja avaaridega.

# data[].attributes.body
Viimane Karolingide soost kuningas suri 987. aastal ilma pä-rijateta. Troonile valiti abt Hugues Capet oma lisanime sai selle järgi, et tema kloostris hoiti Prantsus-maa tähtsaimat reliikviat. Kapetingide domeen oli väga väike, kuningas valitses otseselt vaid kitsast ala Pariisi ümbruses. Ülejaa-

nud Prantsusmaa territoorium oli läänistatud suurvasallidele, kes olid oma valdustes iseseisvad.

Kapetingidel õnnestus siiski panna alus kuningavõimu tugevnemisele. Üheks oluliseks sammuks oli troonipärimisõiguse kindlustamine. Kuningas Hugues lasi oma poja juba eluajal tulevaseks kuningaks kroonida ning seda traditsiooni jätkasid teised Kapetingid. Nii kadus suuraadlil võimalus troonipretendendilt ametissevalimise eest ulatuslikke järeleandmisi välja

kaubelda.

Kuningavimu tugevnemine

Köige edukam kuningavõimu laiendaja oli Philippe II Augustty

# data[].attributes.body
7.klassi õpik Keskaeg

https://www.pinterest.com/zmfast2020/

https://et.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/karl_suur3

https://arhiiv.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=avaar

https://et.wikipedia.org/wiki/Keskaegne_Prantsusmaa

# data[].attributes.attachment_link.title
MIN ZHOU (zmfast2020) - Profile | Pinterest

# data[].attributes.attachment_link.description
See what MIN ZHOU (zmfast2020) has discovered on Pinterest, the world’s biggest collection of ideas.

# data[].attributes.body
ordaal- nn jumalakohus, kus kaebluse süü tehti kindlaks nt vee-või tuleprooviga

generaalstaadid-kuningriigi kolme seisuse( vaimulikud, aadlikud ja linnakodanikud) esindajate kogu, mille kunungas kriitilistes olukordades kokku kutsus

avaarid- Sise‑Aasiast pärinevad, pms turgi keeli kõnelevad rändkarjakasvatajate hõimud

# data[].attributes.body
Pärast Karl Suure surma 814. aastal tema tohutu impeerium jagunes ja nõrgenes. 843. aastal sõlmiti Verduni leping, mis jagas Frangi riigi kolmeks osaks:

Lääne-Frangi riik,Ida-Frangi riik ja Kesk-Frangi riik. 10. sajandil tõusis troonile Capetingide dünastia (Hugh Capet 987. aastal), kelle järeltulijad suutsid järk-järgult tugevdada kuningavõimu ja koondada maad kuningriigi alla. 13.–14. sajandil Prantsusmaa muutus Euroopa üheks suurimaks ja tugevamaks kuningriigiks.

# data[].attributes.body
7. klassi ajaloo õpik