# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מצפן הרמטכ״ל בכף היד

# data[].attributes.attachment_link.title
מצפן הרמטכ״ל בכף היד 47 | ערך היסוד "ממלכתיות"

# data[].attributes.headline
איך הגדרה זו מתקשרת עם קצין המטה?  ולמה חשוב להקדיש יום שלם במסע המורשת בערך זה?

# data[].attributes.subject
איך הגדרה זו מתקשרת עם קצין המטה?  ולמה חשוב להקדיש יום שלם במסע המורשת בערך זה?

# data[].attributes.headline
מה ההגדרה שלכם לממלכתיות?

# data[].attributes.subject
מה ההגדרה שלכם לממלכתיות?

# data[].attributes.headline
למה אתם חושבים שצריך להקדיש יום שלם בנושא ממלכתיות? אם בכלל

# data[].attributes.subject
למה אתם חושבים שצריך להקדיש יום שלם בנושא ממלכתיות? אם בכלל

# data[].attributes.headline
ערך הממלכתיות בצבא העם

# data[].attributes.subject
ערך הממלכתיות בצבא העם

# data[].attributes.body
בשנת 2022 עדכן הרמטכ״ל רא״ל אביב כוכבי כי למסמך ״רוח צה״ל״ יפורסם עדכון ובו יתווסף ערך יסוד רביעי - ערך הממלכתיות. מתוקף חוק שירות חובה והיותו של צה"ל צבא העם הנתון למרות החוק והממשלה, מהווה הממלכתיות אבן יסוד בצה"ל.

סיכום נוסח ערך היסוד "ממלכתיות" כפי שאושר:

"צה״ל הוא צבא העם, צבא ממלכתי, הנתון למרות החוק והממשלה. חיילי צה״ל יפעלו כשרק המשימה, ערכי צה״ל וביטחון המדינה ראשונים לנגד עיניהם, ויעשו זאת ביושרה, בענייניות ובייצוגיות".

"צה״ל הוא צבא העם אשר שואב הן את כוחו הפנימי והן את הגיבוי החיצוני שהוא מקבל מהחברה מצדקת הדרך", אמר הרמטכ"ל, רא"ל אביב כוכבי, "ממילוי ייעודו להגן על המדינה ואזרחיה, ובזכות זה שהוא פועל באופן ערכי וממלכתי. כל אלה מעניקים למשרתים, להוריהם ולאזרחי המדינה אמון וביטחון בצה״ל. לאור זאת חובתנו לטפח את ערך הממלכתיות".

# data[].attributes.headline
מה המסר המרכזי שלמדתי היום? 

# data[].attributes.subject
מה המסר המרכזי שלמדתי היום? 

# data[].attributes.body
טל נולד לזהבה ואברהם לוי וגדל בירושלים עם שלושת אחיו – שירן, מיכל ונועם, התאום שלו. הוא למד בתיכון "אור תורה" ברמות וסיים את לימודיו בהצטיינות. אוהביו מספרים שהיה ילד עדין וטוב לב, מתחשב ואנושי, אהב לשחק כדורגל ואהד את בית"ר ירושלים וריאל מדריד.

בזמנו הפנוי נהג לוי לצאת עם חברים וליהנות מכל רגע יחד. תמיד חלם להיות לוחם, שאף גבוה והיה חדור מוטיבציה. בשנת 2021 גויס לחטיבת הנח"ל והצטיין לאורך כל שירותו הצבאי. לוי שירת כלוחם שנתיים ושבעה חודשים.

לוי ציפה לטיול הגדול לדרום אמריקה שתכנן עם חבריו, ההתרגשות שלו הייתה גדולה והוא היה מוכן והספיק לקנות כרטיס טיסה וציוד טיולים. ביום האחרון בבית, לפני שחזר למוצב בעוטף עזה, הוא לבש את הבגדים של הטיול ואמר: "אני מוכן לטיול הגדול".

סמ"ר טל לוי היה מפקד כיתה במחלקת מרגמות בגדוד 50 בחטיבת הנח"ל. ב-7 באוקטובר, כשבוע וחצי לפני השחרור המיועד שלו, נפל לוי בלחימה עם מחבלי ארגון הטרור חמאס שפלשו למוצב סופה של צה"ל בעוטף עזה

# data[].attributes.headline
סמ״ר ענר שפירא

# data[].attributes.subject
סמ״ר ענר שפירא

# data[].attributes.body
ענר שפירא נולד ב־12 במרץ 2001 ירושלים לשירה ומשה, הבכור מתוך שבעה ילדים.

שפירא למד בתיכון הימלפרב.[6] לאחר סיום התיכון הצטרף למכינה קדם-צבאית העמק בכפר רופין. שפירא ניסה להתגייס לסיירת מטכ"ל אך נפצע פעמיים במהלך הגיבוש ליחידה

לבסוף התגייס שפירא באוגוסט 2021 לחטיבת הנח"ל. הוא סיים את הטירונות בהצטיינות וצורף לעורב של הסיירת, גם שם הצטיין

חודש לפני סיום שירותו הסדיר בצה"ל היה שפירא בחופשת שבת והגיע למסיבה ברעים. מיד עם תחילת מתקפת חמאס התקשר אליו מפקדו והזעיק אותו למוצב סופה. בדרכו לבסיס עצר שפירא ונכנס למיגונית שבצומת הכניסה לרעים עקב ירי לעברו

במיגונית מצאו מחסה כ-30 איש, שהגיעו אליה לאחר שברחו מירי רקטות מסיבי לאזור הקיבוץ, בסמוך לו התקיים פסטיבל נובה בו השתתפו

מחבלי חמאס הקיפו את המיגונית בה חסו הנמלטים. לאחר מכן החלו להטיל בזה אחר זה רימוני יד דרך פתח המיגונית, במטרה לפגוע ביושביה. שפירא, שעמד בצמוד לפתח המיגונית, עצר את הרימונים שהושלכו על ידי המחבלים וזרק אותם בחזרה החוצה, הרחק מהמיגונית. לאחר שבלם כך שבעה רימונים, התפוצץ הרימון השמיני בידו והרגו.

לאחר שנרצח, נכנסו המחבלים אל תוך המיגונית וגררו מתוכה באלימות אנשים ששרדו את המתקפה, חלקם פצועים בדרגות שונות, והעמיסו אותם על גבי טנדרים כדי לחטוף אותם לרצועת עזה. בין הנחטפים היה גם חברו הטוב של שפירא, הרש גולדברג-פולין, אשר ידו נקטעה מעוצמת הפיצוץ.

# data[].attributes.headline
סקירה- קריית הלאום

# data[].attributes.subject
סקירה- קריית הלאום

# data[].attributes.body
קריית הלאום (נקרא גם קריית האומה) הוא מתחם בירושלים הכולל חלק נכבד ממוסדות השלטון של מדינת ישראל, והקמתו נמשכת לשם העברת יחידות ממשלתיות נוספות אליו בהמשך.

שטחו של המתחם כולל את קריית הממשלה ע"ש דוד בן-גוריון, בניין מבקר המדינה, הכנסת, חורשת קריית הממשלה, גן סאקר ולצדו בית הקברות שייח' באדר, התחנה לחקר ציפורי ירושלים של החברה להגנת הטבע, גן מנורת הכנסת ולצדו גן הוורדים, בית החייל, בית יד לבנים, ומרכז תזמורת משטרת ישראל.

מתחם זה מסמל את הלאום היהודי בארץ ישראל ומשמש כאחד המקומות החשובים ביותר במדינה.

# data[].attributes.body
"בארץ הלוהטת הזאת, מילים צריכות להיות צל" יהודה עמיחי.

אומרים שהמשפט הראשון בכל היכרות הוא הקשה ביותר

והנה הוא מאחורינו.

יהונתן טוקר, מנחה, כותב ומרצה שהצליח לחמוק מכל כותרת והגדרה שניסו לתת לשגרת יומו.

מדריך טיולים, מנכ"ל מפלגה, תחקירן, מורה, די-ג'יי, מ"פ, כותב נאומים, עורך טקסי נישואין והייתה גם הפעם ההיא שהיה משגיח כשרות.

איכשהו, טוקר מוצא עצמו במקומות וזמנים שמייצרים את הסיפורים הכי מעניינים, משמעותיים, מצחיקים ומרגשים שמתחברים לחוויות תוכן המביאות את הקהל להיפגש קודם כל עם עצמו. בהרצאות מרתקות ושופעות הומור, עומק ומחשבה, בסיורים החושפים את אחורי הקלעים של הנראה לעין ובסדנאות המבקשות לשייף ולהעצים את המיומנויות הנמצאות בנו, מצליח יהונתן להתחבר לדבר החשוב והמעניין מכל- האנשים.

נעים להכיר

יהונתן טוקר נולד בהתנחלות, גדל ברמת-גן, התחנך בירושלים וחי בתל-אביב. מאזן את הכל כאוהד מכבי חיפה.

שירת בצבא כלוחם ביחידת מורן, קצין בחיל החינוך ומ"פ בבה"ד 1. בעל תואר ראשון בספרות עברית באוניברסיטה העברית ותואר שני בחקר יהדות ארה"ב באוניברסיטת חיפה.

מרצה במכינות קדם-צבאיות, קורסי פיקוד וקצונה בצה"ל, תכניות מנהיגות באקדמיה והוביל תכניות מנהיגות צעירה במזרח אירופה מטעם ארגון הג'וינט. שימש בעבר כמנכ"ל תנועת 'התעוררות' בירושלים והיה חבר צוות החינוך בבית הנשיא. משמש כמדריך מיומנויות רכות במשרד ראש-הממשלה ובמגזר הפרטי.

ואת השאר נגלה כבר בהרצאה:)

# data[].attributes.headline
בנייני האומה - מרכז הקונגרסים הבינלאומי

# data[].attributes.subject
בנייני האומה - מרכז הקונגרסים הבינלאומי

# data[].attributes.body
האודיטוריום הלאומי של מדינת ישראל הממוקם ברובע מבוא העיר בירושלים. המבנה נחנך ב-1956 בסמוך לקריית הממשלה בגבעת רם.

הבניין הוקם על קרקע שבבעלות קק"ל ביוזמת הסוכנות היהודית כמרכז לאירוח נכסים ציוניים לצד כנסים ציבוריים אחרים. היוזמה להקמת המבנה והרוח החיה ברעיון הקמתו היו של אלכסנדר עזר יבזרוב יזם ציוני שעבר לירושלים מתל אביב לאחר קום המדינה.