# data[].attributes.body
tutkii aivojen vaikutusta ihmisen kognitiiviseen toimintaan ja käyttäytymiseen

# data[].attributes.body
Tiedostamaton ja tietoinen, tiedostamatonta painottaen

# data[].attributes.body
tutkii myös aivovaurioiden ja psyykkisten toimintahäiriöiden yhteyksiä

# data[].attributes.body
Sigmund freud, psykoanalyysin kehittäjä

# data[].attributes.body
Havainnointi, muisti, ajattelu, kieli, tarkkaavaisuus ja oppiminen

# data[].attributes.body
Behavioristit tutkii ainoastaan käyttäytymistä eli ulkoisesti havaittavissa olevia reaktioita

# data[].attributes.body
-Implisiittinen muisti tarkoittaa tiedostamattomia muistoja kuten eri taidot esim. pyörällä ajaminen, eksplisiittinen muisti tarkoittaa tietoista muistamista kuten tieto suomen presidenteistä
-Eksplisiittiseen muistiin liittyy omaelämänkerrallinen muisti johon liittyvät omaan elämään liittyvät muistot

# data[].attributes.body
John B. Watson (1878-1958) kehitti behaviorismin suuntauksen 1900-luvun alkupuolella

# data[].attributes.body
voidaan jakaa mm kokeelliseen neuropsykologiaan ja kliiniseen neuropsykologiaan

# data[].attributes.body
Ihmisen persoonallisuudessa 3 kerrosta: tietoinen, esitietoinen ja tiedostamaton. Persoonallisuuden 3 rakennetta: EGO, Superego ja ID -> vaikuttavat persoonallisuuden 3 rakenteessa.

# data[].attributes.body
Yksilön toimintaa ymmärtää ottamatta huomioon sosiaalista ympäristöä. Kulttuuri vaikuttaa persoonallisuuteen, maailmankuvaan ja kieleen. Täten myös kognitiiviset toiminnot muokkautuvat kulttuurin vaikutuksen alaisena.

# data[].attributes.headline
Freud esitteli 5 eri psykoanalyyttistä mallia

# data[].attributes.subject
Freud esitteli 5 eri psykoanalyyttistä mallia

# data[].attributes.body
Dynaaminen, rakenteellinen, geneettinen, topografinen & taloudellinen.

# data[].attributes.body
Sosiokulttuurisen psykologian perustaja
-Lähikehityksen vyöhyke (eniten oppii kun toimii itseään taitavampien kanssa)

# data[].attributes.body
Varhaislapsuuden kokemuksia pidetään tärkeinä -> voi määrittää sen millaiseksi ihmisen persoonallisuus muodostuu, lisäksi mielensisäiset tiedostamattomat ristiriidat vaikuttavat ihmiseen.

# data[].attributes.body
Klassinen ehdollistuminen esim. Pavlovin teoria

# data[].attributes.body
Jean Piaget, David Rumerlhart, Gardner, George Miller, Ulrich Neisser,

# data[].attributes.body
kliininen neuropsykologia keskittyy keskushermoston sairauksiin ja vammoihin, oppimisvaikeuksiin liittyvien psykologisten seurausten kuntoutukseen ja diagnosointiin

# data[].attributes.headline
Jaettavissa karkeasti neljään osa-alueeseen:  

# data[].attributes.subject
Jaettavissa karkeasti neljään osa-alueeseen:  

# data[].attributes.body
kokeellinen kognitiivinen psykologia
laskennallinen kognitiotiede
kognitiivinen neuropsykologia
kognitiivinen neurotiede

# data[].attributes.body
Ulkoistaminen
Välittyminen

# data[].attributes.body
merkittävä henkilö tieteenalan syntymisessä

hänen mukaansa on nimetty Brocan alue ohimolohkolla isoaivokuorella sijaitseva alue, joka vastaa puheentuottamisesta

# data[].attributes.body
tutkimuksissa havannoidaan muistitoimintoja, tarkkaavaisuutta, tiedonkäsittelyn nopeutta, päättelytoimintoja, havaintotoimintoja, toiminnan ohjausta sekä kielellisiä ja motorisia toimintoja

# data[].attributes.headline
tutkijat: carl rogers, abraham maslow, viktor frankl

# data[].attributes.subject
tutkijat: carl rogers, abraham maslow, viktor frankl

# data[].attributes.body
humanistinen psykologia syntyi vastavoimana behaviorismille ja psykoanalyysille 1950 luvulla.

humanistinen psykologia:
ihminen on ainutlaatuinen kokonaisuus ja itseään toteuttava eikä ulkoisten ärsykkeiden ohjailema.

Itsensä toteuttaminen on Maslown luoma konsepti jolla hän tarkoittaa sitä että ihmisen kaikki tarpeet ovat tyydytetyt vasta kun hän on kehittynyt koko potentiaaliinsa

Koska humanistiset psykologit uskoivat ihmisen käsittämisen olevan mahdotonta ilman hänen kokemuksiensa huomiointia, tarkkaa ja mitattua tietoa ei pyritty saamaan. Tärkeämpää oli kuvailla avoimesti ja monipuolisesti tutkimuksen kohteesta saatua tietoa.

Humanistit eivät myöskään pyrkineet yleistettävään tietoon vaan tarkastelivat yksittäistapauksia tarkemmin

# data[].attributes.body
Kehitti kiintymyssuhdeteoriaa (John Bowlby), joka käsittelee varhaista sosiaalista kehitystä. Ainsworth muun muassa kehitti teoriaa siitä, millainen kiintymyssuhde kehittyy lapsen ja äidin välille.

# data[].attributes.body
-Ulrich Neisserin havaintokehä: malli, joka koskee ihmisen tekemiä havaintoja. Havaintokehän mukaan havaitsemisen eri osavaiheet toistuvat kehämäisesti:

1. Sisäiset mallit eli skeemat ohjaavat ja suuntaavat havainnointia.

2. Havaitsija tekee tietynlaisia havaintoja ja näin ollen saa tietynlaista tietoa.

3. Saatu tieto muokkaa/vahvistaa olemassa olevia sisäisiä malleja, jotka edelleen ohjaavat havainnointia

# data[].attributes.body
tutkimuksissa voidaan käyttää aivokuvantamismenetelmiä kuten PET, MEG, MRI, TT-kuvaus, fMRI, EEG

# data[].attributes.body
Kehitti yhden tunnetuimmista kehitykseen liittyvistä teorioista, kiintymyssuhdeteorian. Teoria käsittelee ihmisen taipumusta kokea voimakkaita tunnesiteitä toisia ihmisiä kohtaan.

# data[].attributes.body
Välineellinen ehdollistuminen on B.F Skinnerin kehittämä malli, joka perustuu oppimiseen negatiivisen tai positiivisen vahvistajan kautta. Väärin tekemisestä voi seurata rangaistus eli negatiivinen vahvistus ja oikein tekemisestä voi seurata positiivinen vahvistus eli palkinto.

# data[].attributes.body
Pavlovin koirateoria on Ivan Pavlovin teoria, jossa valitulla ärsykkeellä saada aikaan yksilössä toiminta tai reaktio.
Kokeessa soitettiin kelloa ja koiralle annettiin lihaa. Koira rupesi kokeen edetessä erittämään sylkeä kun kello soi, koska yhdisti kellon soimisen lihan saamiseen. Näin koira ehdollistui ärsykkeenä toimineen kellon soimiseen.

# data[].attributes.body
ihminen on kuin tyhjä taulu, jolla ei ole vapaata tahtoa, vaan hänen käyttäytymistään voidaan ohjata palkkioiden ja rangaistuksien avulla

# data[].attributes.body
Sellaiset fyysiset ja psyykkiset piirteet, jotka edistävät yksilön tai lajin henkiinjäämistä yleistyvät.

# data[].attributes.body
tarkastelee ihmisen toimintaa evoluution näkökulmasta

# data[].attributes.body
Charles Darwin (1809 - 1882), julkaissut aiheesta kaksi kirjaa
Paul Ekman (1934-), luokittelee viisi perustunnetta: pelko, suru, viha, inho ja ilo
Markus J. Rantala (1976-), tutkinut esimerkiksi pelon ja inhon evoluutiopsykologisia syitä

# data[].attributes.body
Kieli, tunteet, seksuaalinen suuntautuminen, pariutuminen, vanhemmuus