# data[].attributes.body
Universumi teke

# data[].attributes.body
Päike tekkis

# data[].attributes.body
Maa teke

# data[].attributes.body
Stromotoliitide teke

# data[].attributes.body
Fotosünteesi teke

# data[].attributes.body
Hapniku teke

# data[].attributes.body
Tekkis päristuumne ehk eukarüootne rakk

# data[].attributes.body
Tekkisid hulkraksed organismid, käsnad

# data[].attributes.body
Kambriumijastu plahvatus

# data[].attributes.body
Hulkraksete loomade plahvatuslik areng vees. Kujunesid välja loomade peamised ehitustüübid - näiteks peajalgsed, karbid, teod, limused jt.

# data[].attributes.body
Ordoviitsiumi ajastu lõpus (umbes 440 miljonit aastat tagasi). toimus mereelustiku massiline väljasuremine

# data[].attributes.body
Taimed suutsid vallutada maapealse keskkonna ja ilmusid uued liigijalgsete, korallide ja kalaliigid.

# data[].attributes.body
Arenesid laialdaselt erinevad loomarühmad, eriti need, kes elavad merekeskkonnas.

# data[].attributes.body
Kivisöeajastu. Ajastu lõpus tekkis tugev jahenemine , millega kogu lõunapoolkeral kaasnes mandri ulatuslik jäätumine.

# data[].attributes.body
Permi lõpus tabas Maad selle ajaloo suurim väljasuremislaine, mil hukkus umbes 96% merelistest liikidest ja suurel hulgal maismaaliike.

# data[].attributes.body
Saurused. Taimedest kasvasid erinevad okaspuud.

# data[].attributes.body
Juura ajastu keskel veetase tõusis ning mereveed tungisid kiiresti maale. Vee-elustikus oli ammoniitide kõrgaeg, rohkesti oli ka karpe, tigusid, merisiilikuid, koralle. Ilmsid esimesed linnud, merekrokodillid ja kilpkonnad.
Paljasseemnetaimed ja sõnajalgtaimed.

# data[].attributes.body
Kriidiajastul vähenes atmosfääris süsihapppegaasi hulk ja õhk muutus läbipaistvamaks. Meres elas mikroskoopilisi juurjalgseid. Ajastu lõpus hääbus hulgaliselt loomaliike: kadusid suured roomajad, ürglinnud.

# data[].attributes.body
Toimus imetajate kiire areng.

# data[].attributes.body
Ilmusid esimesed inimese eellased.

# data[].attributes.body
Ajastule on iseloomulik jääaeg.