# data[].attributes.body
Suomi oli Ruotsin vallan alla yli 700 vuotta.

# data[].attributes.body
1809 Ruotsin vallan aika päättyi -> Suomen alue liitettiin osaksi Venäjän keisarikuntaa

# data[].attributes.body
1863 valtiopäivät - osa tärkeitä uudistuksia: suomesta virallinen kieli, elinkeinovapaus, oma raha, kuntauudistus, kansakouluasetus

Venäjä vastasi ulkopolitiikasta -> Suomeen venäläisiä joukkoja

# data[].attributes.body
Syyt:

Ei tykätty Ruotsista eikä turbulenssista
Lähempänä Pietaria

# data[].attributes.body
Lauantaiseura 1830

Kansallisia herättäjiä: Snellman, Lönruutti ja Runebäri -> loivat pohjan Suomen kulttuurille

1835 Kalevala (Lönnrot)

# data[].attributes.body
Synnytti itseluottamusta oman kielen ja kulttuurin mahdollisuuksiin

# data[].attributes.body
Valtiopäivät määräaikaisiksi -> poliittinen aktiivisuus

Suomesta virkakieli ruotsin rinnalle -> suomenkielinen sivistyneistö

Kunnallisuusuudistus: kirkon ja kunnan asiat erotettiin toisistaan -> paikallista päätösvaltaa

Oma sotaväki -> korosti erillisasemaa

# data[].attributes.body
1860

# data[].attributes.body
1862

# data[].attributes.body
1879

# data[].attributes.body
A. Väestöllisesti:
Rakennemuutos väestössä nopeaa *tilattomat*
Liikaväestön siirtolaisuus: Pohjois-Amerikka
B. Sosiaalisesti:
70% säätyjen ulkopuolella, mutta säätyrajat alkoivat ohentua.
Työväestön asema kohentui <- palkkatyö.
C. Taloudellisesti:
Siirryttiin merkantilismista liberalismiin.
Maatalouden tuotto lisääntyi.
Syyt: suotuisa ilmasto, koneellistuminen, metsänmyynti, investoinnit maatalouteen.
Viljanviljelystä lypsykarjatalouteen.
Teollistuminen käynnistyi (tekstiili-, metalli-, saha-, puunjalostusteollistuminen)
D. Poliittisesti:
Yhtesikunnallinen osallistumien lisääntyi.
Uskonnolliset herätysliikkeet
Ammattiyhdistykset. Wrightiläinen työväenliike
Työväenliike politisoitui: Sosialismi <- köyhyys, torpparit
Kielikysymys puolueissa vedenjakaja.

# data[].attributes.body
1899

Lainsäädäntö muuttui siten, että sekä Venäjää että Suomea koskevat lait, "yleisvaltakunnalliset lait", säädettiin yksipuolisesti Venäjällä, ilman, että Suomella oli mitään sanomista asian suhteen.

Suomalaiset vastustivat manifestiä, ja pettyivät, kun allekirjoitettuaan suuren adressin muutoksia ei tapahtunut.

# data[].attributes.body
Alkoi helmikuun manifestista 1899, loppui 1905

Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa kohtaan.

# data[].attributes.body
Vastalauseena venäläistämistoimille virkamies Eugen Schauman ampui Bobrikovin 1904 Senaatin linnassa.

# data[].attributes.body
1905

Työväestö ja virkamiehet osallistuivat lakkoon tavoitteena palauttaa lailliset olot.

# data[].attributes.body
1906

Vanhasta nelikamarisesta kansanedustuslaitoksesta siirryttiin Euroopan moderniin yksikamariseen järjestelmään

Edustajien vaalit tehtiin yleisiksi ja yhtäläisiksi

Äänestäjien määrä kymmenkertaistui, kun työväestö, torpparit ja naiset saivat äänioikeuden

# data[].attributes.body
Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakson jälkimmäinen vaihe vuosina 1908-1917, jolloin Venäjä pyrki merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa.

# data[].attributes.body
1917-1923

# data[].attributes.body
1900

Venäjän kieli yritettiin asettaa tärkeään asemaan

# data[].attributes.body
1901 -> Suomen armeija lakkautettiin

Tiukka sensuuri -> vastarinta -> Bobrikoville diktatoriset valtuudet 1903

# data[].attributes.body
a. Myöntyväisyyssuunta
Vanhasuomalaiset. "Taipuu vain ei taitu"
b. Perustuslailliset
Nuorsuomalaiset, ruotsalaiset
Passiivinen vastarinta.
c. Aktivistit
Ruotsinkielistä sivistyneistöä
Aseellinen vastarinta
d. Suomen sosiaalidemokraattinen puolue
Perustuslaillisten kannalla.
Etusijalla yhteiskunnalliset uudistukset.

# data[].attributes.body
1904 kutsuntalakkoja -> suomalaiset vapautettiin asevelvollisuudesta

Bobrikovin murha 1904

Venäjän tappio sodassa Japania vastaan 1904-05 -> isku suurvalta-asemalle -> Duuman perustaminen

Venäjän suurlakko 1905 -> levisi Suomeen -> seuraus: venäläistäminen peruttiin 1905

# data[].attributes.body
https://fi.wikipedia.org/wiki/Vuoden_1906_valtiop%C3%A4iv%C3%A4j%C3%A4rjestys

Euroopan modernein vaalijärjestelmä: suhteellinen vaalitapa
Äänioikeutettujen..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys eli Suomen Suuriruhtinaanmaan Valtiopäiväjärjestys ( AsK 26/1906) oli perustuslaillinen säädös, jolla Suomen säätyvaltiopäivät korvattiin yksikamarisella eduskunnalla. Tämä valtiopäiväjärjestys oli voimassa vuoteen 1928, jolloin se korvattiin uudella. Monet siinä määritellyt eduskunnan työmuodot ovat kuitenkin edelleen olemassa osana Suomen perustuslakia ja muita säädöksiä.

Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksen valmisteli talvella 1905-1906 professori Robert Hermansonin johtama komitea osana muuta eduskuntauudistusta. Se korvasi vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen. Viimeiset säätyvaltiopäivät hyväksyivät lakiesityksen lopullisesti 1. kesäkuuta 1906, ja keisari vahvisti sen 20. heinäkuuta. Valtiopäiväjärjestys tuli voimaan 1. lokakuuta.

Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestykseen ja sen yhteydessä säädettyyn vaalilakiin sisältyneitä keskeisiä uudistuksia olivat muun muassa yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, eduskunnan yksikamarisuus ja vaalitavan suhteellisuus. Valtiopäiväjärjestyksessä myös määriteltiin uusi lain- ja perustuslainsäätämisjärjestyksen muoto, määrävähemmistösäädökset, eduskunnan koollekutsuminen ja hajottaminen sekä kansanedustajan oikeudet. Lisäksi siinä nimettiin virallisesti uusi kansanedustuslaitos eduskunnaksi. Monet valtiopäiväjärjestyksessä määritellyistä uuden eduskunnan työmuodoista perustuivat kuitenkin jo säätyvaltiopäivien toimintaan ja vanhaan valtiopäiväjärjestykseen. Eduskunnan valtaoikeudet suhteessa hallitusvaltaan jäivät tässä valtiopäiväjärjestyksessä niukiksi, sillä Venäjän edustajat eivät suvainneet hallitsijan valtaoikeuksien rajoittamista.

Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksessä määrättiin, että vuosittaiset valtiopäivät saivat kestää enintään 90 päivää, ja vaalikauden pituudeksi säädettiin kolme vuotta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys - Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys eli Suomen Suuriruhtinaanmaan Valtiopäiväjärjestys ( AsK 26/1906) oli perustuslaillinen säädös, jolla Suomen säätyvaltiopäivät korvattiin yksikamarisella eduskunnalla. Tämä valtiopäiväjärjestys oli voimassa vuoteen 1928, jolloin se korvattiin uudella. Monet siinä määritellyt eduskunnan työmuodot ovat kuitenkin edelleen olemassa osana Suomen perustuslakia ja muita säädöksiä.

# data[].attributes.body
1914-1918

# data[].attributes.body
Venäjällä 1. maailmansodassa huono sotamenestys, sisäinen kuohunta.
Venäjän vallankumous 1917
Nikolai 2 syrjäytettiin
Venäjä irtautui sodasta, venäläistämispyrkimykset lakkasivat
Valta siirtyi Venäjällä väliaikaiselle hallitukselle
Suomeen uusi senaatti (Tokoi):
6 porvarillista, 6 vasemmiston edustajaa

# data[].attributes.body
27.3.1917 nimitettiin maailman ensimmäinen sdp johtoinen yhteishallitus, Tokoin senaatti

Venäjän maaliskuun vallankumouksen jälkeen senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi eli pääministeriksi nousi sosiaalidemokraattinen Oskari Tokoi

# data[].attributes.body
Erilaisia käsityksiä. Aatteellinen valtakamppailu sosialistien (= korkein valta eduskunnalla) ja porvarien (= korkein valta Venäjän väliaikaisella hallituksella) kesken

Heinäkuussa 1917 läpi vasemmiston ajama valtalaki = valta eduskunnalle (ei ulkopolitiikka ja sotilasasiat)

Venäjän väliaikainen hallitus hajotti eduskunnan, määräsi uudet vaalit. Sd:t menettivät enemmistön -> työväki alkoi kannattaa vallankumouksellista linjaa

Marraskuussa 1917 valta vaihtui Venäjällä uudelleen.
Bolsevikit/Lenin, kansankomissaarien neuvosto

# data[].attributes.body
Tynkäeduskunta

# data[].attributes.body
Suomi Kansainliittoon 1920 - tavoitteena ulkopoliittinen turva. ! Ahvenanmaa
-myös reunavaltiopolitiikka
-Tarton rauha 1920: Suomen ja Neuvosto-Venäjän raja vahvistettiin. Suomi ei tavoitellut Itä-Karjalaa enää.
Repola ja Porajärvi
Itä-Karjalan itsehallinto + Petsamo Suomelle
-Heimosodat (viimeinen vaihe 1921-22)

# data[].attributes.body
7-15-vuotiaat oppivelvollisiksi
Kansakoulu:
alakansakoulu ja yläkansakoulu
Kaupungeilla oli aikaa 5 vuotta toimeenpanoon ja kylillä 16 vuotta
Lain toteutuminen oli köyhille raskas
Vasta 1930-luvulla päästiin vähitellen tilanteeseen, jossa jokaisessa kylässä tai aimakin se läheisyydessä oli kansakoulu.

# data[].attributes.body
Oikeistoradikaalinen liike
Sai alkunsa Lapualla 1929
Vaati kommunistien toiminnan lopettamista.
Taustalla: Neuvostoliiton ja kommunismin pelko, sisällissodan katkeruus, talouspula, maatilojen pakkohuutokaupat.
Suora toiminta. "Lapuan laki". Kyyditykset (muilutukset), väkivaltaa.

# data[].attributes.body
Solmittiin kansainvälisen jännityksen lisääntymisen takia
Tavoitteena paremmat suhteet
NL halusi turvata länsirajat

# data[].attributes.body
-Köyhäinhoitolaki
-Uskontolaki
-Oppivelvollisuuslaki
-Torpparilaki
-Lex Kallio: Laki maan hankkimisesta asutustarkoituksiin vuodelta 1922 tunnetaan Suomessa nimellä Lex Kallio (Kallion laki).

Laki oli maanlunastuslaki, jolla 1918 maansa lunastamaan päässeet maanvuokrajaat eli torpparit pystyivät hankkimaan itselleen lisämaita pientilojensa elinkelpoistamiseksi. Myös niillä maaseudulla asuvilla maattomilla, joilla ei ollut ollut torpan sopimusta, oli mahdollisuus saada edullisin ehdoin maata viljeltäväkseen.

# data[].attributes.body
11/1939-3/1940

# data[].attributes.body
Talvisota 11/1939-3/1940

Jatkosota 6/1941-9/1944
Lapin sota 10/1944-4/1945

# data[].attributes.body
6/1941-9/1944

# data[].attributes.body
10/1944-4/1945

# data[].attributes.body
3.9.1900 - 31.8.1986
Suomen historian pitkäaikaisin presidentti 1956-1982